17 



tida skrifformerna äro i detta afseende ofta vilseledande (jfr 

 Ojansiiu I s. 140). — Jfr dock äfven sv. släktnamnet Nafve. 

 — Ett Naapala finnes också i Halikko. 



Sagu: fi. Sauuo, 



Socknens invånareantal steg 1898 till 3,050, hvaraf 270 

 svensktalande. 



Svenska gårdnamn förekomna i mängd, t. ex. Alsböle, 

 Amböle (1469 Amalwle: Svb.), BirrMrr, Britsböle, Flossbölc 

 (1618 Flesböle), Haddböle, Holvastböle, Hemböle (1618 Han- 

 daböle; i äldre tid äfven Händböle), Hännikböle (1329 Haen- 

 nikaby, 1618 HenniJcböle, HännicJc(e)böle, Henningzböle), 

 Kitsböle, Knappböle (1618 Knapbölc), Kosundböle, Lurböle, 

 Dikärböle (1469 Digreby), SJcörsböle, Sorrböle, Lattmark 

 (1413 Lapmarck). 1 De flesta af dem hafva som första led 

 ett personnamn: Alf, Ammi, Bred, Flosi, Haddi, Holmfast, 

 HaenniTci (jfr Nielsen s. 42), Knappi, Soti (Sodi?). — Birr- 

 Mrr skrefs 1469 BirJceTcere; således = BjörJc-Mrr. — Beträf- 

 fande Slcörböle jfr STcördböle i Ulfsby, Skörbäck i Pemar. — 

 Kosundböle hette 1469 Kasaböle, hvarför vi kunna antaga att 

 formen Kosundböle på folketymologisk väg bildats af ett Ko- 

 suböle (sv. dial. Jcase, hasa, isl. hos, hasar). 



Uti Svartboken anföres från 1461 ett Tordbol (fsv. Thore). 

 troligen samma namn som 1618 heter Törböle. 



Angående de talrika fröte-namnen kan här omnämnas, 

 att de i Sagu, Angelniemi och Karuna uttalas piilu «piili). 

 Detta uttal grunder sig på sv. byli. Jfr Ojansuu I s. 50 f. 



Redan dessa namn angifva, att socknens svenska befolk- 

 ning fordom varit vida talrikare än nu. Äfven bland de finska 



1 Det är dock möjligt att formen Lapmarck beror på skriffel. 

 Se Lattomeri i Harjavalta. 



■1 



