14 



det sannolikt, alt denna senare form af namnet är att jämfö- 

 ras med sv. Angélsta, h vilket Lundgren Sv. lm. X:G s. lo 

 anser sammansatt med fsv. personnamnet *Angid (?); jfr. isl. 

 Qngull. Uti fi. Angelisto är i troligen att uppfatta såsom 

 svarabhaktivokal. Personnamnet ha vi säkerligen bevaradt uti 

 byanam.net Angela (1540 Anghela) uti samma kapell. Mindre 

 sannolikt anser jag att första leden i Angelisto vore sv. ängel, 

 isl. Qngull ,.krok", hvilket också det enligt Rygh NG. Indi. 

 s. 39 användes i ortnamn („om forskjellige staerkt krummede 

 situationer"), ehuru vattendragen kring Angelniemi mycket 

 starkt påminna om en „krok". 



Bland ortnamn af nordiskt ursprung möter oss främst 

 Kälfsnäs, intressant därigenom att det äfven har biformen 

 Kalmusnäs (15-10 Kalmusnes). Då växlingen m ~ f syn- 

 barligen är att förklara såsom uti t. ex. isl. helmingr ~ hel- 

 fingr, fsv. haelfinger ~ haelmninger m. fl. (Xoreen Aisl, gr. 3 

 § 229, 2, Aschw. gr. § 236, anm. 4), så synes mig namnet 

 nästan tala emot Lundgrens härledning af personnamnet fsv. 

 Kalf, 1 isl. Kdlfr (< *Kar-ulfr\ se Upps. stud. s. 19), ty 

 antagligen utgöres första leden i Kälfsnäs af detta person- 

 namn. Formen Kalmus med u beror på folketymologi. 



Ett annat intressant namn är fi. Pättélmä ~ sv. Båts- 

 holm (IG 18 Båtzholm). lö-lO skrefs namftet Paatzcdma, Pat- 

 zalma och jag antager följande utveckling: sv. *Bats(h)olma 

 > sv. Bätsalma > fi. Pätsalma (Pättalma) >• Paattélma. 

 Då vokalen a (<^ o) med säkerhet är belagd uti Paatealma, 

 men ej kan förklaras enligt finska ljudlagar, är jag benägen 

 för att här finna att nytt exempel på den ännu ej fullt utredda 

 fsv. ljudlagen o >> a i obetonad (och bitonig?) stafvelse (se 

 Noreen Aschw. gr. § 148 och där anf. litt.). Uti fi. Paatsahna 



1 Bevaradt i Vemo i gårdnamnet Kalpi. 



