13 



Buotila (utt. Puotlä); frv. Bodhi 1. Bote. 



ÖyriU (utt. orlä; lf>40 Äyrälä; 1(586 ^rZä; 1729— 

 32 Eurilä). Såsom den älsta formen Äyrälä utvisar, kan den 

 synkoperade vokalen ej vara i, såsom är att förvänta, ty ila 

 hade diftongreducering ej inträffat. Jag antager därför ett 

 ursprungligt ti. Eyrälä (y> Oyrälä >■ orlä) utgående från ett 

 fsv. eyrr. Således samma grundord som i Eura (se detta). 

 Man kunde äfven tänka på fda. 0r. Jfr. en afvikande härled- 

 ning hos Ojansuu I s. 45 f. 



Tiipilä (utt. Tiplä) se Kiika, St. Mårtens. 



Kisko. 



Socken med 2,841 inv., hvaraf 190 svensktalande. 



Frän socknen har jag antecknat de svenska byanamnen 

 Bergvik och Lappby, hvilka jag dock ej återfinner i källorna 

 från 1500-talet, 



Några förfinskade namn har jag ej funnit, Kavasto 

 kunde möjligen vara ett fsv. '■'Slaga-staper 1. Kaga-staper (af 

 fsv. personnamnet Kagi 1. SJcagi), men synes mig snarast vara 

 af finskt ursprung. 



Ett gammalt germanskt namn ha vi i Villilckala (1540 

 Villickala); jfr. fht. Willico. 



Om Viiari (1540 Vijari) är finskt eller nordiskt (= 

 Vi-äri; jfr. Ve-geirr; se K. Rygh), kan jag ej afgöra. Se Viia- 

 nen i Vem o. 



Rngelniemi. 



Detta lilla kapell (1018 Angeleniemi) hade 1898 c, 990 

 inv., hvaraf 00 svenskatalande. Kapellnamnet själft är må- 

 hända nordiskt och förekom på 1500-talet äfven under formen 

 Angelisto (Forsman, Suomen Museo 1902 s. 23). Jag anser 



