de lapska dialekterna enligt senaste teorier skola utgöra en 

 fortsättning. 1 



Antagligen ha flere trakter i vårt land under olika tider 

 befolkats af olika nationaliteter. Lapska namn kunna uppvisas 

 från finska trakter, finska namn kunna i ganska stort antal 

 påträffas i nu svenska bygder och på finskt område äro sven- 

 ska namn af olika datum ej något ovanligt. Tvärtom före- 

 komma de i mycket stort antal. 



Dessa namn kunna förklaras på olika sätt. Ofta äro de 

 i mycket sen tid tillkomna namn af tillfällig art (namn på 

 herrgårdar, herrgårdstorp, soldatnamn o. s. v.), ofta äro de 

 minnen af en på orten tidigare bosatt svensk befolkning, men 

 oftast äro de minnen af det mäktiga svenska kulturinflytande, 

 för hvilket finnarna och finska språket varit utsatta i vart 

 land. I några fall kunna de sist och slutligen vara minnen 

 från än äldre beröringar mellan finnar och germaner. 



En undersökning af dessa namn kommer därför att i 

 många afseenden erbjuda intresse och lämna många bidrag till 

 kännedom om vårt lands kulturhistoria under olika tider. 



Finska ortnamn bildade på någon svensk eller i allmän- 

 het germansk ordstam kunna uppvisas i alla delar af vårt 

 land, likasom germanska appellativa lånord påträffas i alla 

 västfinska språk. En uttömmande behandling af detta rika 

 material kommer därför att erfordra mycket lång tid och 

 många forskares arbete. 



Jag har under flere år varit sysselsatt med insamlandet 

 och bearbetandet af material för en undersökning af detta slag 

 och har därvid funnit lämpligast att göra början med de delar 



1 Ett sådant protolapskt ord tror Wiklund sig hafva funnit 

 Luleå. (Ymer 1904 s. 180 ff.) 



