102 



hvadan vi af fi. Lahdinko skulle vänta oss ett fsv. * Ledinge, 

 som ju lätt kan gifva oss den belagda formen Ledhivnge. 

 Växlingen -ing- ~~ -ung — är ju så ytterst vanlig. Om fi. 

 Lahdinko se äfven Ahlqvist Suom. kiel. rak. § 74; jfr äfven 

 Forsman Pak. nim. s. 192 ff. — Om fsv. Ledhwnge se nu- 

 mera också Hellquist Sv. ortn. på -inge s. 88 f. 



Torkkila; fsv. Thorkel. Se samma namn i Bjärnå. An- 

 gelniemi. 



Huolila; se Huolinen i Virmo. 



Haakka; fsv. Hok. Se Haukkala i Uskela. 



Kummoinen; se Kummola ofvan (i denna socken). 



Arvela; fsv. Arve, fda. Antti. Vanligt finskt namn. 



Lapila: fsv. Labbe, *Labi. Då namnet i äldre tider var 

 vanligt i Finland (se Lundgren s. 163), får man kanske an- 

 taga, att vi hafva det bevaradt i något af de talrika ortnamnen 

 på Lappi- (t. ex. Lappi, Lappila). Jfr Lavila i Laitila. 

 Eurajoki, Lapila i Harjavalta. 



Kalpi; fsv. Kalf, fda. Kalff, ig]., fno. Kälfr (hvarom se 

 ofvan s. 14). 



Paitulainen (utt. Paitlaine); jfr fht. Baidilo (jfr äfven 

 fht. Baitorix. 



Papala (1540 Papala); fsv. Fabbe 1. fda. 2?a&6« (jfr 

 äfven fht. Bobo, Papa). Jfr Pappinen i Uskela, St. Karins. 



Pullila; fsv. Biäle. Jfr PwWz Östermark, Lojo, Pvllola 

 i Muurla, släktnamnet Pvllinen. 



Händilä (utt. Hänolä); se Lunda. Eller månne vi få 

 antaga ett fi. Häntälä, h vilket kunde vara en öfversättning af 

 det ofvan från 1375 anförda Langhstiaerto (fi. häntä = sv. 

 stjärt)? 



Putta; fsv. Butte; fgt. l?w^a (Pipping, Ardrestenarna 

 s. 25). Jfr släktnamnet Puttila, Pnttinen. 



Kreula; se Bjärnå. 



