108 



Det af Falkman, Ortn. i Skåne s. 177 enligt Stephens om- 

 nämnda Tiuri (rim.) är antagligen samma namn. Jfr äfven 

 Tiuri i Räisälä. Märk fi. tiuris: sv. dyr. 



Salavainen (1540, 1589 Salauais); det personnamn *Sa- 

 lava, som här ligger till grund, kan naturligtvis vara det 

 finska trädnamnet sälava (= sälg), som ännu förekommer så- 

 som släktnamn, men det kunde äfven återge ett urn *Salaivi 

 (hvaraf fsv. Solve; jfr fht. Salafald, Salafrid m. fl. Se äfven 

 Noreen Aschw. gr. § 70, anm. 1). En parallel härtill vore då 

 Ånavainen i Gustafs. Se detta. 



Gustafs: Kustaui (Kiuimaa). 



Socken med 2,544 invånare. 



Af ortnamnen framgår, att socknen för ej så länge sedan 

 haft en talrik svensk befolkning. Svenska gårdnamn förekomma 

 i mängd. Sådana äro t. ex. 



Bleknäs (fi. PleiJclä < *Pleikilä). 



Boda. 



Elmnäs (1540 Elmenäs). 



Västergård, Ostergård; sannolikt samma namn som de 

 af Ojansuu I s. 133 nämnda fi. Vestro, Istro, hvilken han 

 återger med sv. Vesterå, Osterå. 



Grönvik (1589 Grönwijk, Grönwick). 



Lypörtö 1. Lt/pertö: första leden är sannolikt fsv. Li- 

 baeri. p uti Lypertö är väl inkommet från finskan (sanno- 

 likt Lypertti). 



Löpö: fi. Laupaus, Laupunen (1555 Lopo öu). Namnet 

 är utan tvifvel nordiskt. Jag jämför det med de talrika namnen 

 på Laup- i Norge, hvilka enligt Rygh NG Indi. s. 64 inne- 

 hålla ett subst. laup n i olika betybelser (af verbet laupa löpa). 



