113 



Maurumaa (1411 Mauruma)\ jfr f ht. Maur, Mauri, 



Mora. 



Pulla; se Pullila i Vemo. 



Runola; fda. Ritni. 



Santiio (1540 Santia); fht. Santio. 



Tuorlaksi; fda. Thorir, isl., no. porir, fsv. Thore. Se 

 Tuori, Tuorla. 



Pilppu: se Pilpola i Nousis. 



Varjoranta (1411 IVarioratn/a, 1540 Variornndn : utt. 

 Tama). Utvecklingen har enligt Ojansuu I s. 130 varit föl- 

 jande: Varjoranta -~ inessiv Yariorannassa > Varirant ~ Vari- 

 rannass >> Fammtf ~ Varra(n)nas >> Varrana <**■ Varranas >> 

 Farna <~ Farwa^. Så rent finskt namnet än kan synas (fi. 

 wär/o skugga -4- irmta strand), kan ortnamnsforskaren dock ej 

 uti ett så poetiskt namn som detta se annat än en folkety- 

 mologisk ombildning. Jag tänker mig därför, att här förelig- 

 ger ett germaniskt personnamn: *Warirand (1. kanske *Waria- 

 rand). Jfr 1) fht. War iland, Warimund, 2) Baldrand, Heri- 

 rand m. fl. Jfr äfven Kultaranta i Nådendal, Irikeranta i 

 Töfsala. 



Tättilä (utt. Tätlä): fda. Zfetf (Taetae). 



Vyrilä (1411 P^/rZä, 1540 Pyrrilä, 1645—47 Pyrlä, 

 1675 Pyrrilä); se Pyrlä i Sagu. 



Ett gammalt germanskt namn är kanske också Hauki- 

 harja (1411 Hauliharia): jfr fht. Hagiher. Folketymologin 

 har antagligen spelat in. Jfr Kulconharja i Nakkila. 



Hystads landsförsamling. 



621 invånare, omkring 50 svensktalande. 



Utom Kuddlwlni och PirTcholm, hvilket senare är en 

 förfinskniDg (uttalet känner jag ej till) af ett sv. *Birlcholm 

 (1. *Birgholm af Birge), må här omnämnas blott 



