165 



I 1540 års jordebok uppräknas i socknen Korppöö, Norbij 

 och Handby, 1557 Sassöö och Norbij. Dessa torde dock alla 

 ligga inom det nuvarande Luvia (se nedan). 



Bland gård namn, som äro bildade på nordiska namn och 

 af hvilka en del kunna vara svenska ortnamn, må nämnas 

 följande: 



AuvinkylM; fsv. 0pin, fda. Aowin. Se Auvala i Pe- 

 mar. 



Pentti; fsv. Bengt (lat. Benedictus). 



Keiri; fsv. Ger, isl. Oeirr. Se Kairinen i St. Karins. 



Hyörtti; fsv. hiorter användt såsom personnamn (jfr 

 Falkman s. 141). Jfr äfven namn på Hjert-, Hjort- i Norge. 

 Den finska formen skulle närmast förutsätta ett fsv. *Hi0rt, 

 men då en sådan form ej torde kunna antagas (jfr Noreen, 

 Aschw. gr. § 104 och anm. 3), så kan man väl antaga, att 

 fsv. hiorter ger fl Hyörtti och att altså äfven fi. Pyörnilä 

 återgår på fsv. Biörn. Den obrutna formen af namnet finnes 

 i Herttula i Nådendal, Herttola i Kumå; af Biörn åter i 

 Perniö (= Bjärnå). 



Munkkila; fsv. munker. Namn på Munk-, Munke- äro 

 vanliga i Sverige. Det fi. Munkkila kan naturligtvis vara bil- 

 dadt pä finsk språkbotten (fi. mu?ikki) 



Kistilä; fda. Kisti. 



Liuttu; fda. Liuti. 



Haukka; fsv. Hok. Vanligt namn. 



Juwala; se Juvans i Gustafs. 



Junnila; fsv. Junne. Vanligt namn. 



Vesa; fda. Wesi. Jfr Vesala i Koskis, Vesä i Kuusjoki, 

 Vesainen i Kiiminki. Se Veso i Nousis. 



Triippu; etymologi? 



Hakula; se Lunda. 



Astola; fsv. Aste. Jfr Asteljoki i Bjärnå. 



