171 



icke dess mindre förefaller det mig sannolikt, att personnam- 

 net i linskan är lånadt. 



Om Kanansyltha se ofvan s. 75 f. 



Kjuloholm (1445 Kiwlagaard) och Kjuloträsh äro an- 

 tagligen ötversättningar af fi. Köyliön saari och Köyliön järvi. 



Ett svenskt ortnamn är möjligen äfven gårdnamnet Päkki 

 (1705, 1708 Päcki): jfr sv. bäck, såvida det ej snarare är ett 

 personnamn (jfr fda. Bekki). Se Päkki i Kumo. 



Gammalt lokalnamn kunna vi äfven finna i Hörna (1618 

 hos Krus); fsv., isl., no. horn ingår i en mängd ortnamn (se 

 Rygh NG Indi. s. 57). 



Ett sådant är slutligen också i det Svb. från 1445 nämda 

 ..(widh) Kaeldonae' 1, (= fsv. kaelda källa). 



Bland socknens gårdnamn fåstii vi oss vid följande: 



Hemmi: fsv. Hemme. Vanligt gårdnamn i Finland (se 

 Forsman PN s. 229). 



Pryhti (1708 Prychtis); etymologi? Samma namn är 

 troligen Ryhty i Eura. Jfr äfven Prehtu i Nousis, Prakti i 

 Kauvatsa. 



Torkkeli (1708 Torckels); fsv. Thorkel. 



livari (1708 Yfwars); fsv. Ivar. 



Poti; fsv. Bodde. Jfr Poti, Potila i Laihela. 



Åatula; fsv. Adhi. Jfr Aatila i Kakskerta, Rimito, 

 Aatola i Nousis. 



Kokki (1708 Kåcki); fda. Kok?, fsv. tillnamnet Kok. 

 Se Kumo. 



Parkkila: fsv. *Barke. Jfr Parkki i östermark. 



Kestilä; se Karpala i Pemar. 



Yttilä (1705, 1618 Yttilä); fda. YUi. 



Muntila; fsv. Munti (Dietrich, Runenwörterbuch). Jfr 

 1412 Ienis Munnipoyca (Svb.). Se samma namn i Lo- 

 kalahti. 



