199 



språk: fsv. Asle, fda. Asli\ hvilket väl är liktydigt med fht. 

 Ansila (jfr Lundgren Sv. landsm. X:6 s. 18). Om si > hl 

 jämför t. ex. isl. gisl > fi. kilda, isl. gelsli > fi. kaihla (se 

 Thomsen GSI s. 66). 



Gårdnamuen äro till stor del svenska. Ur mina anteck- 

 ningar vill jag här uppräkna följande utan att göra anspråk 

 på att förteckningen skall blifva fullständig 2 . De äro till sin 

 natur både kultur- och naturnamn. 



Till den förra gruppen höra t. ex.: 



Uppkåli (1804 Uppgård), Kreppkäli (1742 Grepp; 

 fsv. Grep), Söderkåli (1804 Södergård), Tyykilä (1742 Tyk- 

 gård; fsv. Tyke, Tijlcö), Lasetti (1804 Larsgård), Ollgård, 

 Markusgård, Stengård (fsv. Sten), Ollas (1771 Ollas), Vitts- 

 pärgi (1804 Vittsberg; troligen fsv. Rivit), Kristerskeri (sv. 

 Kristerskär; sv. Krister), Sunniemi (fsv. Sune; se samma 

 namn i Ulfsby), Björnö (fsv. Biörn, eller kanske appellativet), 

 Antåra (1759 Antora; fsv. Ante, 4- sv. our, se nedan), Ban- 

 tapuota (sv. strandboda), Bagari, Huhtaklobben (fi. huhta 

 sved + sv. klobli). Härtill komma från 1742 års kyrkobok 

 Seppgård (fi. seppä smed), Påhlsgård, Juliasgård (fi. Juha), 

 Nybonde, Skuuttokari « sv. Skatgrund; säges vara en gam- 

 mal hamnplats), Busö (fsv. bu i betydelsen boskap), Finnäng, 

 Bastuskeri (sv. Bastuskär). 



1 Jfr en aDnan förklaring hos Karsten, Finskt museum 1903 

 s. 32 f. (< urn. *aMa, hvaraf isl. all m. „djup ränna i älf, sund, fjärd" 

 m. m.). Denna förklaring kan vara möjlig vid Ahlajärvi i Kalvola 

 (äldre aclaierffui), Alilajoki, biflod till Tyrnävänjoki i norra Öster- 

 botten. 



2 En rikhaltig samling af ortnamn från Hvittisbofjärd och 

 Sastmola finnes i Svenska litteratursällskapets arkiv. Några af 

 mina nedan meddelade uppgifter härstamma härifrån. 



