205 



synbarligen beroende på växlingen ing ~~> ung), SimfällsJcääly 

 (1804 Skinnfällsg.), Simbälsänjen, Simbälsskojin, Simbäls- 

 träske, Abborvarpin umpiaita, Varbulandi (1797 Varbuland; 

 1794 Varpet), Kollandi, Roolandi, Värmlandi, Kräftlandi 

 (= Gräftland: också finnes ett Kräftkääly = Gräftgärde). 

 Poteeterlandi, Nyylandi, Rörkärr. 



Här må äfYen nämnas, att vi i Sastmola hafva två åkrar 

 Toorsinpelto (Torsåker) och en äng ToorsMäly (1804 Tors- 

 gilla), i fall någon i dem ville finna gudanamnet Tor. 



Ängnamnet Vaadi (1804 Vadi) anser jag återge fsv. vap 

 m. vadställe. Då vi i Nådendal ha ett Vadjo (äldre Vadio, 

 Vadia) som synes återge ett urn. *vadja- får man kanske för 

 dessa båda namn antaga en neutral j/fl-afledning fsv. *vape. 

 Ojansuu 1 s. 16 uppger visserligen såsom det dialektala utta- 

 let Värjp, men det synes mig sannolikast, att vi här ha att 

 göra med en sekundär finsk förlängning. 



Bland torpnamnen må uppräknas följande, hvilka kunna 

 vara af intresse, ehuru äfven i många rent finska socknar så- 

 dana namn ofta äro till stor del svenska 1 : Amtö (i början af 

 1700-talet Emptö), Kiiseli (Oiselöj, Globbholm, Sundholm, 

 Buondi (fsv. Bonde), Viikilä, NötsTcata, Krigbakka, Grän- 

 holm, Fladansuu (sv. dial. fiada -f- fi. suu — mynning), Kols- 

 äng, Kloholm, Strandgärd, Kärri (1804 Kärret: se Kärrom 

 i Kustö; i Sastmola också ett torp Sauvakärri), Friikoski, 

 Mangsbacka, Mangsvassa (vanligen Manksi; fsv. Magnus), 

 Norrland, Tavastland, Brännäsvik, Brännäsbäck, Vaxholm, 



1 T. ex. från Kankaanpää kunna nämnas följande: Väster- 

 kulla, Stenbacka, Sjövik, (utt. Sööviiki), Stengård (utt. Tenkooli), Fri- 

 gård (utt. Priikoli), Holma, Nygård, (utt. Nyykooli), Norrgård, Hög- 

 backa (utt. Hööpakka), Västerbacka (utt. Vesterpakka). Det skulle väl 

 ej falla någon in att på grund häraf antaga en äldre svensk bosätt- 

 ning- i Kankaanpää. Jfr ofvan torpnamnen i Kjulo. 



