239 



tig är Karstens härledning af namnet « *Vendél-ä) : se Jou- 

 kahainen XII s. 291. 



Knaappila (1694 Knaap, 1727, 1736 Knapila); fsv. 

 knape, isl. knapi. Vanligt namn. 



Hurrila (1727, 1748 Hurri); Ii. hurri = svensk, och 

 namnet kan därför upptagas här. Ett annat namn är sven- 

 ska sjönamnet Hurr (se Hellquist, Sv. sjönamn s. 241). 



Praskila (1727 Braski, 1748 Brask)\ jfr Braskebo, 

 Braskéhult i Sverige. Sannolikt fä vi antaga ett personnamn 

 BrasJc. 



Ikola (1655 Ikåila, 1727, 1735 Ikoila, 1748 Ikola); 

 got. Igo, flit. Ico. Jfr Ikala i Kumä. 



Komsila (1694 Oumsila (Irrael Griimse), 1727 Oumb- 

 sihi. 1735 Oumsila, 174S Qumbsilä); sv. gumse, användt 

 såsom tillnamn. Om w > o se Hultman, De östsv. dial. 

 § 1,48. 



S?nalars (1694, 1735 Smalari, 1727 Smalar). Antingen 

 en gammal genitiv eller (sannolikare) en komparativ. 



Kultti (1727 Kiilti); kunde jämföras med sv. dial. kult 

 ung tjur, halfvuxet svin, halfvuxen pojke (se härom Reimus, 

 Xordiska studier s. 422; jfr Kolkki i Lillkyro), men då jag 

 från 1748 har antecknadt ett Skulti, som synbarligen är 

 samma gårdnamn, så ser det ut som om vi skulle få antaga 

 ett sv. Skidt. Jfr Skutten i Sverige (Rosenberg, Geogr.-stat. 

 lex.). Månne samma ord som sv. dial. skutta ojämnhet på 

 väg, skultug ojämn (om väg)? 



Puotula (1727 Puotu); fsv. Bodh, Bodhi. Jfr Puotila 

 i Vemo. Halikko. 



TanUari (1748 Dantzar); fsv. danzar. Se Laihela. 



Perttilä (1556, 1694 m. fl. Bertila) och Perttula (1727, 

 174s Bertula) förutsätta ett fsv. mansnamn Berte och kvin- 

 nonamn Berta. Se Perttala i Pikis. 



