242 



fått sitt namn af gården) ligger i en afsides trakt och här- 

 stammar från 1700-talet. I 1748 års jordebok (s. 389) upp- 

 tages den såsom ett nybygge under Lillkyro. Man är därför 

 ej berättigad att uti ånamnet se ett gammalt nordiskt na- 

 turnamn. Därtill är bäcken alltför obetydlig, nu nästan uttor- 

 kad. Om jämförbara nordiska namn se Hellquist, Sv. lm. 

 XX: 1 s. 242, Sv. ortn. på -inge s. 50. 



Rinta: se ofvan Storkyro. 



Dessutom kunna ännu nämnas flere gårdnamn, som äro 

 bildade på svenska personnamn. 



Om Västi, Västimäki (1748 Wästi), Tuuri, Kauppila, 

 Kriikku, Skuggi, Pukkinen, Perttula, se ofvan. 



Aunela (1727 Aimela); fsv. Aghne. Se Aula i Ny- 

 kyrko, Reso. 



Humalainen : fsv. Humble. Se Humalisto uti Kjulo. 



Kamppinen; fsv. *Kampe. Se Lundgren Sv. lm. X:6 

 s. 146 not 2. 



Kristola (1748 Krstola); jfr fsv. namn på Krist-. 



Siikala; se ofvan Siikainen (socken i Sastmola). 



Herttua; fsv. haertugher. Fi. herttua är ett vanligt 

 appellativt lånord. 



Keisala; jfr Loll.-Falst. Keis. Dock kan äfven Keisala 

 förutsätta ett äldre *Keisarla « *Keisarila). 



Följa vi allt fortsättningsvis Kyro älfs lopp, så komma 

 vi till 



Ilmajoki: limola. 



Socken med 10,641 invånare. 



I 1500-talets jordeböcker har jag stundom funnit soc- 

 kennamnet under formen Ilma (t. ex. 1560 Urna eappelgeldh). 

 Detta får väl knappast uppfattas såsom en svensk öfversätt- 

 ning ( :i 'Ilma-ä) af fi. Ilmajoki, utan är snarare en tredje och 



