243 



kanske den ursprungliga formen af sockennamnet, måhända 

 ett gammalt person- eller gudanamn, hvaraf diminativformen 

 Ilmo uti Ilmola. Jfr sjönamnet Ilmajärvi: limen (i Ryss- 

 land). Af socknens gårdnamn äro ganska många bildade på 

 nordiska personnamn, men några verkliga ortnamn 1 känner 

 jag ej till. Här må nämnas följande: 



Pirilä; fsv: Birge. Se ofvan. 



Pläsilä: (1748 Blässilä); fsv. Blaesi. 



Gebas; fsv. Gebbe. Namnet är kanske verkligen ett 

 svenskt gårdnamn, bildadt på den i yngre gårdnamn i Öster- 

 botten så vanliga ändeisen -as. Jfr Kepola i Kjulo. 



Hattila: fsv. Halle. 



Hyövälti: fsv. Howalde, Howilde. 



Könni; synes förutsätta en maskulinform till fsv. K0nna, 

 som kanske återfinnes i Könnö i Kauhajoki. 



Uppa (1748 Uppa); fsv. Ubbe. 



By g gar; sv. byggare. 



Flinkhi; sv. flink. 



Fossila: jfr Fossi i Östermark. 



Torppa; uti Sverige äro Torp, Torpa mycket vanliga 

 namn och äfven i svenska Österbotten ha vi några gårdnamn 

 Torp (t. ex. Torp i Pedersöre, Vetil, Torpe, Torph 1650 i 

 Gamla Karleby), ehuru de i allmänhet här äro sällsyta (se 

 Saxen, Sv. bef. ålder s. 32 f.) 2 . 



1 Det af Karsten, Joukahainen XII s. 284 omnämnda Königs- 

 bäck är synbarligen ett mycket ungt namn; jag har ej funnit det i 

 de af mig genomgångna källorna. 



2 Till den af mig där meddelade uppgiften om Brödtorp i 

 Pojo må här såsom rättelse tilläggas, att namnet uppvisats redan 

 från 1452 (Hartman, Raseborgs slotts historia). Ett annat gam- 

 malt namn är bisatorp (1433: Arw. II), bistorp (1452: Arw. V). 



