226 



1750 i Mustasaari 1 ), Balande (1723 i Mustasaari), Krasslandä 

 (Kveflax). Dessa namn kunna sedan öfverflyttas på torp, som 

 småningom kunna uppstå vid dessa åkrar och ängar. Jfr 

 ofvan s. 205 Tavastland och Norrland i Sastmola och Hvittis- 

 bofjärd. Torpen kunna sedan blifVa gårdar. Så äro väl t. ex. 

 Nyland i Himanko, Holland i Kannus att förklara, (detta 

 senare är dock snarare ett „Opkaldelses navn", som direkte 

 kunnat gifvas en gård). -- Från Nyland vill jag här anföra 

 några hithörande namn. 



Åkrar och ängar: Kålland (Bromarf), Kåland (troli- 

 gen samma namn som föregående: Kål-land; Bromarf), Bot- 

 lande (Snappertuna), Baklande (Snappertuna), Kallande 

 (Hitis), Botande (Hitis). Äfven önamn innehålla ofta land 

 såsom senare led. Från de ofvan nämnda socknarna må föl- 

 jande uppräknas: Bytande, Innerlandet (Bromarf), Him- 

 lande 1. Bylande, Lillande näs (Bromarf), Buntandet (1771), 

 Morgonlande, Vindland (1788 Windland), Hattlande, Olands- 

 skär (1789; nu Oilansaer), Söderlande, Hamlande, Väster- 

 lände, Millanlande 2 . 



Ismari är namnet på en backe och förekommer äfven 

 ofta i finsk folkpoesi såsom personnamn (se Forsman PN s. 

 86; Virittäjä II s. 121; Krohn, Kalevalan runojen historia s. 

 242 f., 265). 1748 namnes i Kauhajoki en gård Ismaro. 

 Namnet är germanskt: fsv., fda., fht. Ismar-K 



1 Landtmäteristyrelsens arkiv. 



2 Svenska litteratursällskapets ortnamnssamlingar. 



3 En annan backe heter Kilpcri, hvilket är ett sv. Gillbcrg 

 (no. Gillberg härleder Eygh NG- I s. 318 från sbst. gil „Bergkloft 

 Eevne"). — Hallari (mosse) kunde jämföras med sv. sjönamnet 

 Hallaren (Hellquist s. 212). — Rurot (gen. Rutojen) och Kalmar/ 

 (sveder) äro sv. Ruda och Kalmar. — Tipuli (skog) är kanske sv. 

 Tibble (se Tiipilä s. 33). Not i korr. 



