229 



TyyTci (1732 TyJci); se TyyMlä i Hvittisbofjärd « Tyk- 

 gard). 



Köping (1732 KöpicM, 1748 Kiöping); jfr fsv. 2Tö- 

 _pm</e (se Hellquist Sv. ortn. på -m#e s. 240). Se äfven of- 

 van s. 24 f. Formen KöpicM är bildad i analogi med Köö- 

 nikkä m. fl. — Ett Köping äfven i Malaks. 



Sluuki (1732 Sluki); sv. £7^/. 



Suorttila och Suortti (1732 Svartila, Svarti, 1655 

 Swartila); fsv. Svart. Jfr Stora. 



Hinssa (1732 Hintza); fsv. Hinze. Vanligt namn. 



Toreti och Torstila (1650 Tårstila, 1655, 1732 Torslila)', 

 fsv. Thorsten. Ett Torstila finnes också i Joensuu. 



2Wn (1748 Tuorj); fsv. Thore. Vanligt namn; jag har 

 det bl. a. antecknadt såsom släktnamn från Räisälä i Karelen. 



Manni (1732 Manni); fda. Manni, flit. Manno. Van- 

 ligt namn. 



Knuutti; 1732 Knut. Vanligt namn. 



Penson; 1732 Bengtson. 



Kinnari; 1732 Skinnar. Vanligt namn. 



Ervinki: 1732 och senare Erving, Erfving. Sannolikt 

 en m<7-afledning till fsv. Arve. 



Hartvik (1732 Hartvik, 1748 Hartuijk); fsv. Harthvik, 

 länadt frän tyskan (f ht. Harduwich, Harhvig). 



Parkkari (1732 Barckar, 1748 Barkar); fsv., sv. dial. 

 harkare (== garfvare). 



G/s£ (1732 Öi/s#j 1748 Östen); fsv. 0steft, isl. Egsteinn. 

 Jfr Jh/s/ö i Östermark, Oistf i Lappfjärd. 



Sfemi (1732, 1748 Sfeen); fsv., fda. Sfera, isl., fno. 

 Steinn. I ortnamn, där sbst. sfew ingår såsom senare led, 

 angifver det en äldre befästad plats och sådana namn träffas 

 ofta i närheten af en gammal fornborg (se Karlsson, Uppland 

 s. 415). 



