233 



Plusu (1748, 1752 Plusu); jfr det hos Agricola före- 

 kommande appellativet plusu „bloss" « fsv. bios, blus). Nam- 

 net är kanske] att uppfattas såsom ett tillnamn (kanske i 

 samma betydelse som ndl. bios ni. rodnad i ansiktet; jfr sv. 

 „blossande röd*'). Jfr Plusinsaari i Kelviå. 



Piri (1. Biri; 1752 Pirgi); fsv. Birghe. Se Pirilä i 

 Harjavalta m. fl. 



Harri (1748 Harri); fsv. Harri (enligt Falkman, Ortn. 

 i Skåne s. 135) 1. fisknamnet sv. han; användt såsom tillnamn. 



Karppi: fsv. tillnamn Garp. Se Karpala i Pemar. 



Friisti (1748 Frusti); fsv., isl. Frost? . Jfr Frost i Vörå, 

 Frostas i Nykarleby. 



MunJcM; sv. munk, fsv. munker, användt såsom till- 

 namn. Munek är ännu ett kändt svenskt släktnamn. 



Klankhi (1748 Klancki); etymologi? (jfr fsv. KlaJcTce). 



Puukkila; fno., fda. Puhi. 



Trutsa (1748 Trutza); jfr sv. Trutsgård, Trutseröd (se 

 Falkman Ortn. i Skåne s. 182). 



Störvi 1. Törvilä (1748 Störfwi); detta dunkla namn 

 återger kanske ett gammalt nordiskt personnamn (tillnamn) 

 (*SUrfe > *8tyrfe » *St0rve, hvilket vore bildadt på den 

 ieur. rot *sterba-, som vi finna uti isl. stirfenn starrköpfig, 

 stiarfi Stivkrampe, stiarfr (med tvifvelaktig betydelse enligt 

 Fritzner 2 ). 



Pitsar 1. Piittari (1748 Pltzari, 1752 Pitsari); fsv. 

 bitzare förskärare, boftjänare. 



Eveli; fda. Eveli. Skrifves också Elevi (1748 Elefivi); 

 fsv. E7ev. 



DarikTca (1748 Dancla); Loll.-Falst. D«n7<;. 



#Ä (1748 Tfr^i): fsv. Holte. 



Trasti (1748 Trasti); fsv. £ms£, användt såsom tillnamn 

 (1403 Poual Trast i Xärpes: Svb.) 



