235 



rata, perkata rödja, rensa), kan jag ej afgöra. Byn är säkert 

 en gammal kulturbygd; vi ha därifrån ett af våra älsta järn- 

 ålders fynd. - 1558 Prehio, 1655 PerJciöö, 1648 Perekiö, 

 Perickiö, 1748 Pärckiö. 



Kruutari 1748, 1770 Krutar. Jfr Krutar i Musta- 

 saari. 



EsMä (1748 EsJcilä); fsv. Eskil. 



Hakkilä; fsv. Haegge. Jfr Häkkinen i Keuru. 



Brygga (1748 Bryggilä); sv. brygga. Jfr Pryykilä i 

 Yemo. 



Trondi (1748 Trändila); isl. prondr. 



Knööppi (1748 Knop)] fsv. Knop, Knoppe. 



Pärkkä; jfr fsv. *Biaerke, fda., isl. Biarki och fsv. namn 

 på Baerk-. 



Kuppari; fsv. kuppare, koppare (förfärdigare af koppar 

 och skålar) 1. fsv. koppare (man som har till } T rke att koppa, 

 fältskär; := fi. kuppari). Vanligt namn. Kan här naturligt- 

 vis vara finskt. 



Kuuttila; fsv. Oute. 



Knuutila (1648 Knutila, 1748 Kniitila): fsv. Knut. 

 Vanligt namn. 



Pukki (1748 Pucki); fsv. Bugge 1. fsv. bukker. Vanligt 

 namn. 



Tuorila (1748 Torila); fsv. Thore. Vanligt namn. 



Lintala; fda. Lindi, fht. Linto. 



Välta; fno. FrtWi. Jfr Valtala, Valtonen m. fl. 



Kesti; se Karpala i Pemar. 



Nikko: se JSfikkinen i Laihela. 



Kamila; fda. Skamil. 



Vappula; jfr fi. Vappu = sv. Valborg (^> Vabbu). 



Ritari: fno. riddare, vanligt i namn. 



Bindor; fsv. (tunno) bindare. 



