223 



eb äldre form af fsv. Biur. Samma namn i en något annan 

 form är kanske Pöyry i Laihela. 



Kinnari: 1732 Skinnar. 



Patikka (1748 Patika); fht. Badicho. 



Steikari I. Teikari; fsv. stekare. Vanligt namn 1 . 



Caihela (Caihia). 



Socken med 7,168 invånare. 



I denna socken hafva vi ett stort antal svenska både 

 natur- och kulturnamn, tydande på en ganska talrik svensk 

 befolkning. Af gärdnamnen äro de svenska formerna ännu 

 ofta bevarade i 1700-talets kyrkobycker, och möjligen hade 

 socknen ännu under denna tid till någon mindre del svensk- 

 talande invånare. 



Några af dessa ortnamn ha förut blifvit påpekade af 

 s] > ra k forskare. I Virittäjä II s. 99 f. påpekar Chydenius i en 

 uppsats om socknens dialekt ett mindre antal ursprungligen 

 svenska namn på backar, mossar, kärr och ängar: Skarakulla, 

 Syykerkulla, Torvarkulla; Leihnosa, Filmosa; AloMrry, 

 Finkar ry, Munniskärry; Trääskääly, KattiMäly, Höykääly : 

 Lyylanti, Roslanti. 



Senare lederna i dessa namn äro sv. kulle, mosse (dial. 

 mosa), kärr, gärde (dial. gälo), land. Första leden är ej 

 alltid lika genomskinlig. 



1 Tuppi, som 1738 skrefs Tuppirauta har jag i Finskt museum. 

 1904 s. 17 not ansett för svenskt (< *Tubba-rauda\. *Stubba-rauda) . 

 Numera är jag dock öfvertygad om att namnet är finskt: tuppirautia 

 svärd-smed (jfr tuppirauta i Kalevala = svärd). Det af mig ibid. 

 nämda Patarautila i Sagu är såsom Forsman PN s. 116 antagit ett 

 fi. patarautia, hvilket är en öfversättning af fsv. tillnamnet grt/tae- 

 giwtare (Svb. 1451). 



