249 



arkeologer uppvisats, att dessa trakter befolkats dels österifrån 

 af savolaxare och dels af västerifrån kommande svenskar (tro- 

 ligen äfven finnar från Kyrosocknarna). Så skola t. ex. Lap- 

 pajärvi, Vindala och Evijärvi till betydande del befolkats från 

 Pedersöre 1 . Denna inflyttning antages hafva börjat vid mid- 

 ten af 15ÖU-talet. De svenska namnen erbjuda därför icke 

 något större språkhistoriskt intresse, men hafva sin stora kul- 

 turhistoriska betydelse, emedan de visa oss, huru långt in i 

 landet Österbottens svenska bosättning en gång sträckt sig. — 

 Än i dag anföras de svenska gårdnamen i officiella källor 

 ofta i sin ursprungliga form, hvarför jag äfven i allmänhet 

 upptager namnen i denna form, isynnerhet som det dialektala 

 finska uttalet ofta är för mig okändt. 



Hlajärui. 



Socken med 5,993 invånare. 



Följande svenska gårdnamn har jag antecknat: 



Tallbacka, Storbacka, Nygård, Storhök, Lillhök (174.8 

 Höök, utt. Höykkylä), Frabacka (utt. Bapakka: jfr Fraubak- 

 ken, Fraahohnen, Fraastad i Norge; se Rygh NG II s. 231, 

 XV s. 99, 368), Porsbacka, Björkbacka (utt. Pyörpakka), Sö- 

 derbacka, Åbacka (utt. Uopalcka), Nygård (kallas vanligen 

 Kuolemankorpi 1. Kuolema). 



Kitpantalo (Koski anf. arb. s. 49) kan innehålla fsv. 

 personnamnet Gubbe. Sikkilä är bildadt på fsv. Sigge och 

 Juidi på fsv. Inte. 



Neljemark (nu fi. Nelimarkka; 1748 Neljemark i Stor- 



1 Se J. Fellman, Hengellisiä puheita II s. 14—16 (1848); Y. 

 Koskinen, Suomi 1857 s. 149; S. Koski, Muinaismuistoja Kuorta- 

 neen kihlakunnan pohjoisesta osasta (manuskript i Finska fornm. 

 föreningens arkiv), J. V. R(uuth), Joukahainen XI s. 129 ff. 



