254 



Af gårdnamnen äro följande svenska: Aby (fi. Jokih 

 Girs (1748 Giärs; fi. Kirsilä), Mångisbacka (fsv. Mängs), 

 Hästbacka (fi. Hevosaho), Särsbacka, Dalbacka, Stenbacka, 

 Björkbacka, Elgbacka, Byggar (fi. Pykäri), Näs, Furunäs, 

 (kyrkoherdebol), Måsabacka, Visti (se Vindala). 



Söderkullalaks är en kontaminationsform af sv. Söder- 

 kulla och det svensk-finska Söderkultalax (1748 och långt 

 senare; 1748 också Norkultalax). I 1895 års mantalsläng- 

 der finner jag blott Kidtalahti. 



Niivilä (1748 Söderknifla, Norknifla) torde fordom hafva 

 hetat Knif. 



Af svenskt ursprung är också Ena (1. Ina) uti Norrena, 

 Söderena hemman uti Enaperä 1. lnaperä by (1651 Ina- 

 päran, 1655 Inaperan; 1748 Enapära; Norrena, Söderena). 

 Namnet innehåller synbarligen det österbottniska dialektordet 

 ina ~ ena ett slags not, hvilken sedan också lånats till fin- 

 skan (Saxen, Fi.-ugr. forsch. IV s. 96). Byanamnet Enaperä 

 ^ Inapera har antagligen utgjort namnet på den vik, vid 

 hvilken byn ligger och som lätt kunnat jämföras med ,,säckeir' 

 (fi. perä) på en sådan not. För sannolikheten af denna ety- 

 mologi talar äfven den omständighet, att fi. perä finnes i dessa 

 trakters svenska dialekt, ja vi finna t. o. m. sammansättnin- 

 gen notpaera (Saxen, Sv. lm. XI: 3 s. 189). I hvarje fall blir 

 det dock oklart, om namnet bildadts på svensk eller finsk 

 språkbotten. — Ett Ena finnes också i Esse; 1748 fanns en 

 gård Enby i Evijärvi (kan dock hafva annan etymologi). I 

 samma jordebok finna vi dessutom Näbb, Brefdragar, Skiönn- 

 fors samt det makaroniska Bodekangas. 



Af naturnamn har jag antecknat följande: Asinkangas 

 (sv. ås), Marapakankangas (se Kortesjärvi), Fylispakka (troli- 

 gen ett sv. Fylgisbacka af fsv. fylghe n., jfr Fölisön i Hel- 

 singfors) samt de egendomliga Ugervattninharju (månne detta 



