255 



Uger- återginge på sv. dial. ugrea f. oreda, tvist, oenighet?) 

 och Nistrovankangas. 



Torpnamnen Bamnusnoore och Millasnoore innehålla 

 såsom senare led sv. snår. Det senare namnet är synbarligen 

 ett sv. Mellansnår, men första leden i Bamnusnoore kan jag 

 ej förklara. Det latinska växtnamnet rhamnus kunna vi ej 

 tänka på. — Torpnamnet Kirsinpäkki är förfinskning af sv. 

 Girsbäck (jfr Girs ofvan). 



Veteli: Vetil. 



Socken med 3,529 invånare. 



Äfven i denna socken ha med säkerhet bott svenskar. 

 Sockennamnet Vetil (1554 Wethele, 1556 Vetelä), är en enligt 

 svenska ljudlagar bildad form af fi. vetelä (vattenaktig, sank). 

 Se närmare Saxen, Sv. lm. XI: 3 s. 17 not 3, Fennia XIV: 4 

 s. 37. 



Från socknen har jag följande svenska gårdnamn an- 

 tecknade: 



Nygård, Björkbacka, Torsbacka, Nybacka, Backända, 

 Lång (1650 Långela, 1748 Lång), Löja (1650 Löija, 1748 

 Leija), Läsp (1650, 1748 Läsp) 1 , Torp (flere gårdar; 1650 

 Torpe, Torph, 1748 Tårp; uttal Torppa). 



I 1650 och 1748 års jordeböcker upptages en gård Storr 

 (1650), Stoor (1748). 



Dunkar (1748 Dunckar). Jfr socken- och sjönamnet 

 Duncker i Sverige, hvilket Hellqnist, Sv. sjönamn s. 96 f. 

 härleder från ett fsv. adj. dunker mörk, gottl. dunkar dunkel, 

 ogenomskinlig. Då vi äfven ha ett Bunkersfors, är det möj- 



1 Uttal Läspa: enligt traditionen den älsta gården i socknen 

 (se Takala, Finska fornm. för tidskr. XVII s. 199). 



