272 



vanliga i Finland, och denna namnled är väl i de flesta fall 

 att uppfatta såsom ett släktnamn. Det är uppvisadt såsom 

 sådant från medeltiden, och äfven från nyare tid är det kändt, 

 Här kan påpekas, att år 1560 bland skattebönder från Musta- 

 saari namnes en Nils Helsing (de öfriga äro P. Ödgersson, 

 Nils Nilson, Erich Mongsson, Anders Bengtson, P. 

 Jörenson, P. Oluffson och Morthen Matzson). Från 

 Björkö känner man en släkt Hel 1 sin g, hvars stamfader var 

 en bysmed från Bergö (Kalender utgifven af sv. folkskolans 

 vänner s. 149). 



Äfven af de öfriga ofvan uppräknade namnen innehålla 

 ett stort antal gamla person 1. släktnamn. Sådana äro Hem- 

 ming (mycket vanligt personnamn i Finland i äldre tider; se 

 ofvan s. 125), STcöring (se dock strax nedan), Söfring, Flem- 

 ming, Flaming, Sperring (fsv. Spaerring; se Lundgren. Fsv. 

 personnamn på -ing s. 11). 



I andra fall ha vi antagligen äng- namn. Utom de of- 

 van behandlade Röringe och Maringais räknar jag hit Hatting 

 « Hall-äng = ,,stenängen u ; se ofvan sid. 175), Tätting 

 (<C Tät -äng) Strömming « Ström -äng; ligger vid ett sund). 

 SJcöring (kan möjligen vara ett sv. Skär -äng; jfr Skörbäck, 

 äldre Sherebeh ofvan s. 36 f. samt Skörmålo i Pargas) samt de 

 verkliga ängnamnen Qvistinge 1 (Kvist -äng), Sälting 2 « Salt- 

 äng; jfr växtnamnen sälta, saltgräs, sälting, som bl. a. beteckna 

 en säfart), Svetinjin och Hästingsfladan (märk att i Musta- 

 saari finnes en äng Hästenjin, 1770 Hästängen). 3 



Hvad Böling vidkommer, kan jag ej i likhet med Hell- 

 qvist däruti se en patronymisk afledning, utan anser namnet 

 vara bildadt på gårdnamnet Böle. Detta bevisas äfven däraf. 



1 Jag är osäker om läsningen; kan möjligen läsas Wistinge. 



2 Jfr samma namn hos Hellquist, Sv, ortn. på -inge ss. 203, 205. 



3 Svenska litteratursällskapets samlingar. 



