287 



ska motsvarigheten till isl. superlativen baztr; enligt Tamm, 

 Uppsalastudier s. 31 återfinnes den i Östgötalagens bazst 

 (neutr.). 



S. 37 rad 9. Efter Fugldby tillägges: se Fuila. 



S. 48. Om formen Kustad tillägges: märk 1522 Koo- 

 stadt slöt (Arw. VII). 



S. 58 rad 2. Till art. Kulkkila tillägges: Jfr Skulke- 

 thorp hos Hansen AfnO 1879 s. 107. 



S. 76 f. Till de där nämnda nordiska ortnamnen från 

 Xådendal kunna ännu fogas Venga (se s. 144 not) och Vadjo 

 (se s. 205). 



S. 78. Beträffande Sattesund i Rimito kan hänvisas till 

 Sattela s. 42. 



S. 88 rad 16 står Valberg, läs: Valborg. 



S. 95 rad 10 (nedifrån) står Thursunperä; läs lur- 

 sunperä. 



S. 96 rad 1. Tillägges: Se Ottila s. 163. 



S. 97. Märk ännu Nils Kaland 1472 (Arw. VII). 



S. 106. Pirkola kan möjligen vara bildadt på fi. Pirkko 

 (= Birgitta). Vanligt namn. 



S. 118 rad 11. Beträffande Klopp hänvisas till Har- 

 junkloppi s. 173. 



S. 134. Utom de där nämnda namnen på -kko märk ännu 

 Ammakko i Halikko (jfr fht. Åmacho). 



S. 141 rad 1 nedifrån står: urn. *Salu- (Salu-wihaR); läs: 

 urn. Häri (Hari-wolafs). 



S. 145 rad 14 står Liivola; läs Liivala. 



S. 146 rad 11 nedifrån står Muhä; läs Muha. 



8. 152 not 2. Den af mig framställda etymologin till 

 Kaland synes mig ej sannolik. Jag är numera böjd för att 

 såsom första led i namnet se det i vissa norska gårdnamn 

 uppvisade sbst. kaö n. (Rygh NG- II s. 81 m. fl.), hvilket 



