114 



Okslanpää (1411 Oxlanpä, 1540 Osilanpä). Troligen få 

 vi antaga ett ursprungligt fi. Olsila, bildadt på ett person- 

 namn *01csi, hvilket kan jämföras med isl. uksi (= sv. oxe), 

 användt såsom tillnamn. Jfr äfven namn på Oxel- i Sverige 



Caitila: Cetala. 



Socken med 7,338 invånare. 



Några säkra svenska ortnamn kunna ej uppvisas (se dock 

 nedan Torri), men följande gårdnamn förtjäna att antecknas. 



Laitila: Letala {Letala 1430, 1431, Lethala 1479 o. s. v.); 

 jfr fht. Laitu, Lethu, Ledi och talriken namn på Laid-, 

 Leid- samt fsv. *Ledhe, Lete. Äfven i finskan är namnet 

 mycket utbredt, t. ex. Laitinen i Vemo, Reso, Laihela, Lill- 

 kyro, släktnamn, Laitio i Lunda, Laitola i Halikko. — Af nu 

 i frågavarande namn får man väl antaga en ursprunglig form 

 Laitcda (jfr Ojansuu I s. 126). 



HartiMala; det finska namn HartiJcla, på hvilket vårt 

 gård namn är bildadt, synes under medeltiden hafva varit ett 

 mycket vanligt namn och motsvarar ofta sv. Hartvig (märk 

 t. ex. Hartvig 1. HartiTclca Speitz; se Schybergson Förh. och 

 uppsatser 7 s. 79 f., Krohn, Suom. kirjallisuuden vaiheet s. 

 161 f.). Det är dock ursprungligen ett annat namn af ger- 

 mansk upprinnelse, som under medeltiden inkommit äfven i 

 Sverige {Hartika; se Kock, Scand. archiv s. 14 f.). Om det 

 finska namnet är lånadt härifrån eller om det är ett gammalt 

 gotiskt lån (ostgot. Hardica: Wrede, Sprache der ostgoten), 

 är ej lätt att afgöra. Den omständighet att vi i finskan äfven 

 ha ett Harilckala (Xykyrko) talar för den senare möjligheten, 

 och jag vill här sätta i fråga, huruvida ej det af Kock an- 

 förda Hartika med t {Hardica är väl en $a-afledning af 



