258 



Sockennamnet Kaustinen: Kastby (dial. Köustby: se 

 Saxen, Finska lånord ss. 42, 45) hvilket kanske är samma 

 namn som nsv. Gösta (se ofvan s. 240) eller också en afled- 

 ning af fi. kausta smal remsa, kust; sidobräde i slädbotten 

 (ordet är ännu kändt i ortens dialekt) 1 . 



Såsom ett svenskt gårdnamn få vi väl ock anse Gädda 

 1. Kentala: det skrifves 1650 Giedda (1748 Giäddalä). Jfr 

 fsv. Gedda (runst. kitu), se Wimmer DR II s. 141. Gädda 

 är ännu kändt såsom släkt- och gårdnamn t. ex. i södra 

 Österbotten. 



Det i 1650 års jordebok nämnda Skogh är väl samma 

 namn som det nuvarande Salo (därjämte äfven Niemisalo, 

 Saisalo, Mäkisalo 1. MäJcelä, på svenska Gammalsalo; märk 

 fi. solo — sv. skog). Däremot torde det äfvenledes 1650 

 nämnda Wyrkulla vara samma namn som det ofvan anförda 

 Virkkala. 



Inom socknen ligger också forsen Kittelfors: fi. Kattila- 

 koski. Ett fi. Kattilakoski finnes visserligen också i Torneäälf 

 och Pyhäjoki, men vi kunna dock med säkerhet antaga, att 

 namnet är bildadt på svensk språkbotten, ty fsv. kaetil, isl. 

 ketill, nsv. kittel ingår ofta i vattendragsnamn i Sverige och 

 Norge. Märk sv. Kittela, Ketiilsjö, Kättlagöl, Kittelstjäm 

 (sjöar), fno. Ketill (fjärd) och Ketilbek (se Hellquist, Sv. sjö- 

 namn s. 298). 



Ullaua. 



Kyrklig församling med 1,268 invånare. 



Följande gårdnamn må antecknas: 



Näfverbacka; Herlevi (1748 Herlefwi): fsv. Haevlef: 

 Asmundela (1650 Asmundela, 1748 Asmundila): fsv. As- 

 mund; Torsbacka (1. Saarela). 



1 Meddeladt af fil. mas*. A. E. <S'nellman. 



