261 



Cohtaja: Cochteå. 



Socken med 3,292 invånare. 



Utom de svenska Palmgård efi. PanJcooli), Nygård 

 (1748 Nygård), Björkbacka (fi. PyörpaTcka), det makaroniska 

 Furuluoto (1748 Funduåtå) och det svensk-finska Grens (se 

 Kreiäa i Bjärnå) förtjäna följande namn uppmärksamhet: 



Pirilä (1650, 1748 Pirtilä): de älsta formerna synas 

 angifva, att vi här kanske ej ha det vanliga namnet Pirilä 

 (se ofvan). 



Sipilä (1650 Sipoila, 1748 Sipilä); se ofvan. 



Perttala (1650 Berttula); se ofvan. 



Kauppila (1650 Cauppila, 1748 Caupila); vanligt namn. 



Siirilä (1551, 1650 Sigrilä, 1748 Sijrilä); se ofvan. 



Lankila (1748 Langila); fsv. Lang. 



Herlevi; se Ullava. 



Mangi (1650 Mangéla, 1748 Mangi); fsv. Mängs « s 

 Magnus; se Kock Sv. lm. XII: 7 s. 8). 



Maringais (1550 Maringos, 1650 Maringais, 1748 Afa- 

 ringas). Jag anser namnet vara ett ursprungligt äm/-namn: 

 *Mar-aeng(i). Sbst. mw (se ofvan s. 186) är ytterst vanlig i 

 ängnamn, t. ex. Maräng, Ytermärin, Täppmärin, Lillmärin, 

 Maran (ängar i Kveflax), Maräng (torp i Hitis), r Maran- 

 perä, Marabacka, Maranmähi, Mara (ängar 1750 i Musta- 

 saari). 2 Jfr ofvan s. 256 Röringe. — Dock vore det äfven möj- 

 ligt — ehuru jag anser sannolikheten härför vara mindre — 

 att fi. Maringais vore ett gammalt germanskt lånnamn i fin- 

 skan: jfr fht. Maring, fsv. ortnamnet Maeringe (Hellquist, Sv. 

 ortn. på -inge s. 101 f.). Ofvan s. 228 m. fi. ha påpekats några 



Svenska litteratursällskapets ortnamnssamlingar. 

 Landtmäteristyrelsens arkiv. 



