213 



kila) och Haistila (obs 1546 Heystilä; i Ulfsby); au uti 

 Haulcka (Eurajoki) och möjligen AuviriJcylä (Eurajoki); eu uti 

 Kötjliö (< *Keyliö; obs. 1556 Keule): Kjulo. 



Före i-omljudets tid ha finnarna upptagit Karvia 

 (Skar förarna). — Hahuni (Harjavalta) är inlånadt före u- 

 omljudet, men är som ortnamn ej bevisande (se ofvan). 



Den obrutna funnen af fsv. hjorter finna vi i Herttola 

 (Kumå). 



Gamla urnordiska lan äro också Harjavalta och Kuhon- 

 harja, ifall de härstamma från skandinaviska språk. 



Betydande ålder ha ännu Lauhianmäki (Eura), Vias- 

 vuori (Harjavalta), Viasvesi (Björneborg), Hjulböle: Hi/velä 

 (Björneborg), Ahlainen (= Hvittisbofjärd) och Ouran saaristo 

 (skärgården från Björneborg norrut). 



Från vikingatiden härstamma med all sannolikhet äfven 

 de stad-namn, som vi trott oss kunna uppvisa: Järstä (Eura), 

 Walnostabakj och Humalisto (Kjulo?, Suolisto (Ulfsby), 

 Ljufstad (Luvia) och Liikistö (Ulfsby). Det sistnämnda är 

 enligt min mening dock ej bevisande. 



Af de gamla inge-namnen förekomma några fall: Ha- 

 vinki i Harjavalta, Hyppinki i Nakkila, Protinki i Hvittis, 

 Vellinkylä i Kjulo. Haviriki kan dock vara ett äny-m\m. 



Däremot är ej Kuninkainen i Hvittis upplysande, då 

 det uppvisats såsom gammalt finskt personnamn. Killingholm 

 (en obetydlig holme utanför Björneborg) är sammansatt med 

 subst. killing. Jfr Hellquist, Sv. ortn. på -inge s. 67. — Kei- 

 tinki (Geting) i Norrmark förefaller mig snarare vara ett per- 

 sonnamn Geting än ett inge-namn. Måhända bör också Pro- 

 tinki i Hvittis förklaras så. — Sucirtinxmare i Ulfsby inne- 

 håller likaså personnamnet fsv. Svartungr. 



Slutligen må såsom särskildt anmärkningsvärdt påpekas, 

 att vi funnit några namn, som synas häntyda på hednisk af- 



