218 



Prosi; gården säges vara uppkallad efter en inflyttad 

 tysk, Ambrosius (1748 Brusins). Släkten beter ännu Brusi. 



Vähämarttunen kallas vanligen Punti: fsv. Bonde. 

 * Bunde. Jfr Puntamaki i Lunda. 



En äng i socknen bär det egendomliga namnet Kitriiku 

 1. KitrikkV;'. Detta får sin förklaring af en gammal karta frän 

 1700-talet, där ängen enligt uppgift skall heta Skitskrika, ett 

 gammalt namn på nötskrikan (jfr fi. paskanärhi). 



Östermark: Teuua. 



Socken med 6,277 invånare. 



Äfven socknens finska namn synes mig med stor san- 

 nolikhet kunna förklaras såsom svenskt, och i sä fall är nam- 

 net ett förbleknadt minne från de aflägsna tider, då svenskar 

 och finnar först sammanträffade i dessa trakter. — Teuva 

 socken ligger vid öfre loppet af Teuvanjoki, som i sitt nedre 

 lopp heter Tjocka och utmynnar i hafvet invid Tjock by, som 

 på finska heter Tiukka (1556 Tijocko, Tiocko, 1650 Tiökö, 

 1651 Tiök). Det förefaller mig därför ganska antagligt, att 

 vi här ha att göra med olika former af samma namn. Det 

 älsta stadiet representeras af Teuva, som måste vara en i 

 senare tid på grund af inflytande från Teuvanjoki bildad 

 analogisk nominativform i st. f. ursprungligt *Teuka (alltså 

 nom. Teuka: gen. Teuvan o. s. v.), som enligt min mening 

 linnes belagdt från år 1300 uti Tobbe de Tenka (Dipl. suec. 

 II), där Tenka är felläsning eller -skrifning för Teuka. Detta 

 har vanligen tolkats såsom Tjock by i Lappfjärd, men då 

 byns namn år 1300 ej kunde hafva denna form och då äfven 

 byns finska namn Tiukka uppvisar diftongen iu, så torde 

 man kunna anse för säkert, att Teuka hvarken afser Tjock 

 eller Tiukka, utan Teuva eller Östermark socken. Namnets 

 utvecklig afspeglas alltså tydligt i de tre formerna Teuka, 



