219 



TiukTca och Tjock (TeuJca > *TiuJca ~ *Tioka >• Tjock). 

 Etymologiskt sammanhänger väl ordet med fsv. piukker, 

 piokk&r; jfr t. ex. ortnamnet Tjockö 1 och personnamnet fgotl. 

 /'/0M7 (se Kock, Arkiv X s. 306). 



Emot den gifna förklaringen af Teuva kan likväl anfö- 

 ras följande. Teuva, Teuvo synes vara ett gammalt finskt 

 personnamn, bevaradt t, ex. uti Teuvala i Hirvensalmi, Teuvo 

 i Tuulos, c Tammela, Teuvonjoki i Hollola (se Forsman Suo- 

 men museo 1902 s. 11), troligen länadt från nordiskt språk 

 (isl. piöfr), och man kunde därför antaga att vart namn vore 

 identiskt med dessa, isynnerhet som det ej är ovanligt att 

 älfvar ha olika namn under olika delar af sitt lopp. Så t. ex. 

 heter Kyröjoki 1. Kyroälf högre upp Ilmajoki och i sitt öf- 

 versta lopp Kauhajohi. Teuka från år 1300 skulle då verk- 

 ligen afse {'Tjock och gåfve oss kanske en antydan om att 

 diftongen en ännu vid denna tid kvarlefde i traktens dialekt. 

 För detta sätt att se saken talar äfven den omständighet, att 

 det synes något egendomligt, h varför finnarna skulle af nam- 

 net bildat en ny form Tiukka, om de sedan gammalt hade 

 haft formen Tculca. 



Emot denna sista invändning kan å andra sidan anmär- 

 kas, att ett fi. Tiuklca i senare tider väl kan ha uppstått 

 såsom namn på Tjock by, sedan Teuka på analogisk väg 

 blifvit Teuva och då det etymologiska sammanhanget mellan 

 dessa namn ej mera framstod för språkmedvetandet. Jag 



1 Kapellnamnet Kökar betyder egentligen „Tjockö-karlar", 

 såsom framgår af namnets älsta former: 1270 Thiyckekarl, Thiyckae- 

 karl, 1512 Tiokarle, 1526 Tiockarna o. s. v. Än i dag kallas Kökar- 

 borna tjijfkarar likasom invånarena i Eckerö, Jomala, Sund, Vårdö. 

 Geta kallas ekrakarar, jomalkarar, sxxclkru-ar, sundskärskarar och 

 getkarar. Jfr de af Karlsson, Uppland s. 413 nämnda sv. Forkarby, 

 Sjoikarby, (= Förkarlaby, Sjökarlaby m fl.) 



