20 



*b('spai' hspqr ut. pl, n. Besparing. — ha. som kana 'jpvi, 



hat- ja t hspqr. 

 best båist pl. -ar m. 



bestyr hstijr n. — Syn. l*g-ör(la] ^^-Jirda. 

 bestyra hsff/r sv. vb. tr. 2. 

 bestå btsfo pret. bistötv sup. bistå\j2- vb. tr. 

 beställa bistål sv. vb. tr. o. intr. 2. ~ Syn. tinga, 

 bestämma biståm sv. vb. tr. o. intr. 2. 

 besvär hsvér pl. obr., n. 

 besvära hsvér sv. vb. tr. 1. 

 besvärlig bisvérlt adj. 



besymierlig" bmpnali adj. — bisfftjh ^) adv. Isynnerhet. 

 [beta s. I] *bete 2) 6^^^ m. Bit, smula. — ct^p ma i7i hUa 



bresbata, ja a so huggru! 

 beta s. II båitu ut. pl., f. Deg af rågmjöl anv. vid färskinns 



beredning. 

 beta v. I béM sv. vb. tr. 1 \sondar'\ Smula. 

 beta v. II bå}t sv. vb. tr. o. intr. 1 1. 2 Beta hudar, 



gar f v a. 

 beta v. III bätt sv. vb. intr. 1 Gå på bete. 

 betala bital sv. vb. tr. 1. 

 betalning bitåhiigg pl. -ar t 

 bete I bita m. Huggtand hos svin. 

 bete II bävt ut. pl.. n. Kreatursbete. 

 beteshage béaUshäga m. Betesmark. 

 betsa bits sv. vb. tr. 1. 



betsel bhX n. — [Sällan brukl.J. Syn. *bettel. 

 bett 1) ers. af *bita s., då det ])etyder bett af djur. 

 2) båt n. Bett på äggvapen. 



^) fsv. besynnerlika ; med samma bet. i Öb. allm,, EF. o. 

 Nyl. 2) isl. bite m.; msk. äfven i öfriga östsvenska mål. 



