IV 



Hvad angår upptagandet af böjningsformer, sä äro dessa 

 ej angifna i sådana fall där ingen tvekan kan ifrågakomma, 

 nämligen : 



1) pluralerna af starka msk. pä -ar (lydande -ärar, t. ex. 

 drbaitar pl. drbaitarar), starka ntr. {-ar 1. = sing.), svaga 

 msk. (sing. -a pl. -ar) och fmn. (sing. -u 1. -a pl. -ur)\ 



2) sing. hos adj. (msk. -a fmn. -in ntr. -i i attributiv 

 ställning; f. ö. indeklinabla) ; 



3) pret. o. sup. af svaga verb (i konj. I -a; i konj II -t 

 efter k p si n men ^ efter r, och d resp. r/ f. ö. ; i konj. III 

 — <1; pass. = dep. af konj. I -ast 1. -as, i ordb. angifna f. ö.). 



Vid utarbetandet af jämförelserna har jag anlitat, utom 

 tillgängliga trykta ordböcker och egna anteckningar ^), här- 

 varande Svenska Landsmålsförenings handskrifna samlingar 

 samt en äfvenledes handskrifven ordförteckning från Nagu, 

 uppgjord af folkskolläraren därstädes K. P. Pettersson och in- 

 löst af Svenska Literatursällskapet. 



Professor A. O. Freudenthal, hvars afhandlingar och 

 ordlistor öfver Vörä- och Närpesmålen varit till största gagn 

 för mig, har stält till mitt förfogande sina i Pedersöre i juli 

 1874 angående ortens allmogemål gjorda anteckningar: för 

 hvilket utomordentliga tillmötesgående jag härmedels frambär 

 min varma tack. 



Helsingfors den 26 december 1894. 



Herman Vendell. 



^) Bland dessa befinua sig äfveu — vid tiden för utarbetau- 

 det af raiua Östsvenska Monografier (1889) — med författarcnes 

 benägna medgifvaude gjorda vidlyftiga ntdrag nr fil. kand. J. Klockars' 

 handskrifna ordförteckning öfver Maalax-målet, fil. kand. I. Smeds' 

 d:o öfver Hvittisbofjärd-målet och fil. kand. J. TnuRMANS d:o öfver 

 Pargas-målct. 



