255 



iio/2:a a. noga oböjl. adj. & adv. — ha a so noga nui arbatU. 



— Syn. (ss. adv.) *liulligt, ^hulleli^t. 

 *iio^a ^) v. nöw sv. vb. intr. 1 Räcka till, vara nog. — tnt 



noivar ha na. 

 nojs nö}ps ut. pl., n. — tu hqr^luki no}fS o narmdh f}p da% 

 iiojsa nö}jps sv. vb. intr. 1. 

 *nojsta 2) nöifst sv. vb. intr. 1 Nojsa, väsnas. 

 noll 7iöl pl.? g.? — En ..räkning" vid lek lyder: ika, ptka 



niji nol^ katn sat po kuncUis golv; räknar vi rat so 



bitr a talv. 

 iiolo fi. nöl n. har ss. senare led i smss. nedsättande betydelse, 



fiölu adj. Tafatt. 

 nolla nohi f. 

 *noppra 3) noprur pl. t. Noppor. — ha tu sU so miptsi nop- 



rur ha a po hate typ. 

 *nopprug* *) nöpru adj. Noppig. 

 nord nml ut. pl., m. — ha a so muh i noclvi ivt h,}pja, vi 



f^^iStarm o ram. 

 nordan nola ut. pl., m. — nola gar ham ti kvalcli Ordst. — 



ha^(fu int nola undi näsa so du kamjblos? Ordst. — 



nola a kaj^l vadan a blosar Ordspr. 

 nordanväder nålavadar ut. pl., n. 

 nordlig" nof//* adj. 

 nordväst ndcjvast ut. pl., m. — Vanl. är västnordan. 



^) Np., Pg. Jfr ty. geniigen idm. Annan bet. har vb. i 

 Vö. 'skada' o. Kr. 'fattas, felas'. Se Fthl Vö. s. v.! Om dessa 

 ord höra hit, så är bet. naturl. senare; men de kunna äfscn jämfö- 

 ras med lat. nocere *). — 1 finskan brukas ett analogt med Ped.- 

 ordet bildadt verb kyllästyä 'vara nog', "^j Pörtom. ^) Sörb. ^) 

 Sörb. 



*) Eller kske hsv. *nofva 'skada; fattas' jfr no. nauva v. 

 'besvaere, angribe, vaere til skade eller uleilighcd'. 



