235 



luasur mdsur ut. pl.. ni. 



mat mät ut. pl, m. — Jfr *gruta s., *ät(as)värk. 



mata mäta sv. vb. tr. 1. — ro}fji matas Rågen mognar (i 



axen). 

 mat(e)bor(l mdtabol n. 

 materia mdttra ut. pl.. f.? 

 mat(e)säck måtaskk 1. mdsak ^) pl. -ar m. — a^ska stal mun 



at masaUi Orclspr. 

 *mat-lagas måtlagas ut. pl., n. Matlagning. — hu dvf/s so 



hgg ma mqtlagasi mp, ja handar val hu^grn tvo 



ga^gur f^vi a val ti gohs. 

 matmo[(le]r matmor pl. obr.. f. 

 matros matros pl. -ar m. 

 matt mät adj. — Syn. all, *lämmeii, 'lualak. utall, ut och 



all, utfaren, ut-^kuockad. 

 matta mdtu f. 



mattas mdtas sv. vb. dep. 1 [oy|. 

 matthet mdfjiht ut. pl., f. 



MaxopKa ry. mahårka ut. pl., m. Ett slags (dålig) tobak. 

 med ma 1. ma prep. & konj. — marna, måda, masa, månar 



Med mig, dig, sig, henne. — ma on, ma dan, ma 



nata, ma somafi, ma Jwsti, ma vintati, ma vqra Under 



loppet af året, dagen, natten, sommaren, hösten, vintern, 



våren 2). — Jnjenan skrivar ja ma alsjws d. v. s. vid 



eldsljus. 

 medalj mtddlj pl. -ar m. 

 medan madan konj. 

 mede matda m. 

 *medfäldt3) mkfalt (1. -ÄO adv. 1) Villigt. 2) Lätt. 



1) Sörb. 2) Samma uttryckssätt i Nyl-, Estl., Ru. och i Ber- 

 gens stift i Norge. ^') Öb. Jfr isl. feldr a. 'tjänlig' och det nyisl. 

 tis. med feldi 'ntan svårighet'. 



