414 



*sysse^) sffsa m. Smekord för 1) Gris. — smo srpm spn^gar 

 hakat mam sin. 2) Hund (i bspr.). — si^fju b//jas srpsa? 

 — koma hid, sxpsa! — ha va ?n neda sifsa! 



syssla s. sijXhi f. Arbete, ish. fruntimmers-. — ja Jiq^,s//Uu 

 ma^ma. 



syssla v. si/l 1. s>/sed pret. o. sup. s;/Ua sv. vb. intr. 1. — va 

 sijXla^lu ma Udman((l)? — Syn. *(loiia, kaivaa fi. 

 Jfi- arbeta, stöka. 



[syster] '^systra sipstru f. 



*sytning ^) sijtm^g ut. pL, f. Underhäll för gammalt folk, ish. 

 för en som mot lifslängt sådant pä annan man ufverlä- 

 tit sin jordegendom. 



*sytiimgs-far sytmgsfqr ut. pl., m. Husbonde i en familj som 

 åtnjuter *sytniiig. 



*sytiiiiigs-folk st/tmgsfalk 1. -föXk ut. pl., n. Familj som åt- 

 njuter sytning. 



*sytiiings-inor sf/tmgsmor ut. pl., f. Värdinna i en familj som 

 åtnjuter sytning. 



[så s.] *såf 3) sov pl. -ar m. 



sä v. SÖ sv. vb. tr. 3. 



sä p. so 1. SÖ adv. konj. • — so adv. — so^dé, so^déna 1. so^ 

 dénan(d) 1. soj^éna 1. so^ténand Sä där. — sojpås Så 

 pass, t. ex. söjpas gow skii tu antö kuna va o sa^j ma 

 hade. — Syn. *så-es, *så-viSj *således, *sädärledes, 

 *sävisledes, *sä[e]s(läriian[a]. 



*säd*) I söd ut. pl., n. Fiskspad. 



^) Jfr Am. SUtte ra. 'hand'. Med sytta lockas boskapen i 

 Småland enl. Rz 312 b. ~) Likaså i Pby, Nyl. o. Götald; fsv. 

 sytning f. 'skötsel'; isl. fsv, Syta v. 'sörja för', Px Korsn. Nyl. 'för- 

 sörja', äfvenså i Sv. (Rz 412 b). 3) NVa. (Vö. SQW), Hvbfj., Est)., 

 Ru. — urn. *SaiwaR? se Gr. § 13S. *) isl. SOÖ fsv. Sujj sodh 

 a. spad'. Ordet kvarlefver under ngt växlande former — med ö, 

 u ]. å — i Öb. Åld Rn. Sk. (so(d)), EF. Nyl. Vb. Sdm. Nk. Ög. 

 Sm. Vg. HU. (säd), Gotl. (siid); Dl. soö. Jfr fn. siaöa hsv. sjuda 



v. eg. 'koka'. 



