41 



naar vi sammenligne Kaibundterne paa et Tværsnit (Pig. III), da 

 finde vi, al de yderste Karbundter bestaae alene af Bastceller, 

 thi del er henimod Stænglens Peripheri, at vi træffe Karbundtets 

 nederste Ende. Indenfor Barkparenchymet iagttage vi hos mange 

 slyngende Aroideer (Anthurium variabile, digitatum) en bleg Ring. 

 Dette Lag, der alene bestaaer af Baslceller. stemmer meget bedre 

 med Dicotyledonernes Bast end det Parti af Karbundtet, som man 

 efter Mohl har kaldet Basten. Allerede Moldenhawer kjendle 

 dette Lag (fra Palmerne og Græssene) og betragtede det som en 

 Bastring. Han siger herom : ethvert Karbundt*) har sin egen 

 „Bast, men desforuden findes endnu ofte en almindelig Bast for 

 „hele Stænglen i Barklaget" o. s. v. Ogsaa Mohl finder denne 

 Anskuelse sandsynlig, alligevel er det efter hans Exempel, at 

 man benævner Prosenchymet . som ledsager Monocotyledonernes 

 Karbundter, Bast**); uagtet det hellere maa sammenlignes med 

 Dicotyledonernes Vedceller end med deres Bastceller. 



Vi gaae nu over til at betragte Karbundterne hos Rhizo- 

 merne af Aroideernes Familie. Medens Basten er den störste 

 og vigtigste Deel af de træagtige Aroideers Karbundter, mangler 

 den ganske i denne Klasse. Ved et Tversnit eller et Længde- 

 snit af Richardia æthiopica Kunth (Fig. II) kan man strax over- 

 bevise sig om, at Karbundterne ere uden Bastceller ogj alene 

 sammensatte af vasa propria og Spiralkar. de savne saaledes 

 enhver haard eller træagtig Substants. 



Den störste Deel af Karbundtet bestaaer af vasa propria 

 (Fig. lp, Fig. Up), der i Formen ligne de tilsvarende Organer hos 

 de træagtige Aroideer, hvor de ikke indtage en saa stor Deel af 

 Karbundtet, da de ere indskrænkede af Karrene og Bastcellerne. 



Den anden Bestanddeel af Karbundterne. Karrene, er ude- 

 lukkende Spiralkar ; prikkede Kar har jeg ikke bemærket. Spi- 

 ralkarrene (Fig. Iv, Fig. IIv) have en bestemt Plads, idet de aldrig 



*) Moldenhawer: Beiträge zur Anatomie der Pflanzen. 

 **) Hvilken Benævnelse vi ogsaa bruge. 



