38 



med eu Brotic af 0j0o mm ; denne er omgiven al Celler, .1er i 

 deres Form og Störreise aldeles afvige fra de Celler, som danne 

 Alarvpareuchymct, de ere nemlig meget mindre og halvkugleformige, 

 saaledes at den con\exe Side vender mod Lacunen (Fig. Ig). 

 Cellerne, der ,ere meget tyndvæggede, ere fyldte med en granu- 

 lös Saft, hvori svumme gule Korn. der ikke reagere blaat ved 

 Jod. Paa andre Punkter nærmere Cambialkeglen existercr ikke La- 

 cunen, men den er forbererlet og antydet ved de Partier af de 

 ovenfor beskrevne Celler, der saavel ved deres Form som ved 

 deres Indhold, afvige fra de övrige Parenchymceller. Dette sær- 

 egne Cellevæv bidrager saaledes især til de saftforende Lacuners 

 Oprindelse og Udvikling, ligesom disse Celler efterhaanden ud- 

 vide sig paa det omgivende Marvparencliyms Bekostning. Gum- 

 migangencs Cellevæv oplöses ligeledes og fortrænges af den 

 gummiagtige Saft, hvortil hele Parcuehymmassen gaaer over. 



Lignende Gummigange forekomme hos andre Aroideer, saa- 

 ledes hos Xanthosoma sagittifolium Sehott., men de have her 

 ikke samme Udstrækning eller Betydning som hos Bemusatia. 

 skjöndt ogsaa her Gummigangenc ledsages af det samme eicn- 

 dommelige Cellevæv som hos den nævnte Art. 



Lacunerne i Stængler af Calla palustris Linné före ogsaa en 

 gummiagtig Saft; Cellerne, som beklæde Lacunen, cre her af 

 samme Form som de övrige Parenchymceller, hvorfra de kun 

 afvige derved, at der ikke findes Meelkorn i dem. 



Karbundterne. 



Som \i ovenfor antydede, er det i Karbundterne , al Foi- 

 skjellen maa söges imellem de træagtige slyngende Stængler og de 

 blöde urteagtige Stængler af Aroideernes Familie*). Denne For- 

 skjel bliver strax iöinefaldende , naar vi t. Ex. sammenligne et 

 Gjennemsnit af Syngonium auritum Schott**) med et Gjcnnem- 



*) Aroideernes Familie tages lier i indskrænket Forstand , saaledes al Pi- 



stiaceer, Lemnaceer og Acoridccr ikke ere indbefattede deri. 

 **) Jeg har for mig et Sta»ngclstykke af denne Aroide næsten saa tyk som en 

 Arm, hvilket Prof. Liebmann har hjembragt fra Mexico. 



