130 



hver Side i en kort Strækning griber ind paa Stenglen. Fra 

 iiver Linie udgaae 2, ved Grunden bredere, gronne og længere 

 vedvarende, oventil sylformig udtrukne, ufarvede og henvisnende 

 Slipler. Ved de överste modsatte Blade forekomme de under 

 lignende Forhold, kun naaer den Linie, hvorpaa de staae, tvers 

 over Stenglen fra det ene Blad til det andet. 1 en Terminal- 

 knop af 1 Linies Længde ere de nederste Blades Stilke endnu 

 ikke udviklede, Stiplcrne noget krummede efter Randen, og den 

 överste Stipels overste og indbucde Rand staaer i Berörclse med 

 den nederste, udbuede Rand af hver Sidehalvdeel af Pladen, saa 

 at denne tager sig ud, som et Terminalsegmcnt i el lireformig 

 snitdeelt Blad (folium lyratisectum). 



Nerium Oleauder. 



Paa den nederste Deel af hver af Bladets Rande findes een 

 Stipel, der er af Form som hos den foregaaende Plante, men i 

 Knoppen erdensRetning forsaavidt forskjellig, som dens Spids peger 

 over mod Nabo -Bladel og krydser sig med dettes ene Stipel, 

 De ere meget hurtig forsvindende, saa at man neppe finder Spor 

 til dem udenfor de yngre Partier af Knoppen. Paa Indfladen af 

 Skededelen, som er trykket op mod Axen, findes et större Antal 

 sraaa Vedhæng, der ere stillede uden kjendelig Orden, og have 

 et Udseende, som de paa Pladen hos Vinceloxicum forekommende, 

 kun al de ere noget fladere, og al de temmelig tidlig blive sorte^ 

 lörre og scariöse. 



Hos Myriophyllum, Cuphea, Asclepias, Vinceloxicum, Apo- 

 cynum og Nerium ere de som Slipler betragtede Dele endnu 

 ikke kjendelige ved Knoppens yngste Blade; de vise sig forst 

 naar Pladens sturste Deel er bleven fri. 



For de her undersögte Planler har jeg önskel al vise, al 

 de ikke alene have Stipler, men al disse endog forekomme i el 

 Antal, der gaaer ud over det som Norm antagne. Allerede hos 

 Linné (phil. bol.) defineres Slipler som fulcra, der i Form af el 

 Skjæl (sqvama) findos til hver Side af Bladstilkens Grund. Hos 



