XVII 



■garna lätt sluta sig till dess storlek och prydlighet '^'^). Snart 

 derpå torde den dock hafva blifvit grundligen förstörd, eme- 

 dan Åbo stad af grefve Pehr Brahe erhöll tillstånd att af dess 

 förfallna murar taga tegel till uppförande af ett packhus ^^). 

 Ännu fortlefver traditionen om helgeandshusets plats, 

 Kommerserådet Eric Julin (död 1874) anför härom i sina an- 

 teckningar om Åbo stad följande: 2*) „Nedre delen af det stenhus, 

 som nu tillhör mig och hvarest industri depotens försäljnings- 

 localer nu äro '■^•^), utgöres till största delen af den kyrkobygg- 

 nad, som kallades helge ands kyrkan jemte helge ands hospi- 

 talet. Hela nedra våningen jemte källarena äro byggda af 

 gråsten, vanlig kuller sten och vid gräfningar där omkring åt 

 sydvest, återfinner man mycket menniskoben efter kyrkans 

 begrafningsplats" 2^). 1872 uppmätte Julin dessa lemningar af 



^annamat ifrån Nondehdals kloster till slottet" och öfverlemnades 

 nu till helgeandshuset der de sedermera uti inventarii längderna upp- 

 tages särskildt under rubrik: „Aff Nådendals clöster". Finl. stats- 

 ark. N:o 1531 fol. 46. N:o 1559 fol. 41. N:o 274 fol. 17 v. m. fl. 



--) Rautelius, JohanaesD. Oratio de encomio Aboae. Aboae 



1657. ^Ternpla Aboa duo habuit, unum in parte urbis boraeli, 



qvod S. Spiritus vocatum est. Cujus jam modo locus et rudera (ex 

 quibus magnitudo et pulcritudo ejus facile colligi potest) cernuntur." 



-*) Was ström, Nils, Ekonomisk beskritning öfver Åbo stad 



(praes. C. F. Mennander) Abo 1749 anför på pag. 17. „På norra 



sidan om åren icke långt ifrån broen, där köpman Joachim Wittfots 

 hus nu är belägit har fordom stått en kyrka, Helige Andes kyrka 

 kallad, af hvars förfallna murar sal. herr grefve Brahe tillåtit staden 

 taga tegel till sitt packhus opbyggande." — 



**) En afskrift af dem finnes i Finl. statsark. 



'^*) Stenhuset inne på gården N:o 4 vid S:t Eriksgatan, i hvil- 

 ket industri depöten förr hade sina lokaler, inrymmer numera ett 

 tobaksfabrik och tillhör f. n. fabrikören J. R. Jäderholm. 



^•) Om denna kyrkogård stadgas 1578: „Helge Andes och S. 

 Gertruds kyrkogårdar skola blifva uppbygda och inhägnat; derom 

 borgmästare och rådh med dett aldra första beställa skola; och uti 

 förberörda kyrkogårdh må fattigt och gement folk begrafvas." — 

 Tengströin. J. Handlingar till upplysning i Finlands kyrkohistoria. 



II 



