14 



lispuiul. märkligt ätVen emedan deri tillika inga några af 

 de tidig-ast under Kristinas regering; präglade egendomliga 

 plåtmynten. Äldre mynt än bemälde drottnings träffas 

 mycket sällan, hennes deremot olta nog, bland de följande 

 regenternas (n:o 120. 267. 335. 384. 448. etc). Ryska d en- 

 gas, slagna för storfurstarne Ivan III oeli Vasilj Ivano- 

 vitseli, börja visa sig i fynden (nio 2. 55. 105. 189. 198. 

 etc). Andra främmande silfvermyut äro redan ganska van- 

 liga (n:o 74. 207. 381. 504. etc). Stundom förekomma ock, 

 likväl mest enstaka svenska eller utländska guldmynt från 

 denna period (n:o 42! 59. 97. 202. 280. 356. 470), änskönt 

 det, i brist på bestämuingsgrunder, måste anses ovisst, huru- 

 vida de redan inom den samma nedlagts i jorden. 



Fynden af Karl X Gustafs, Karl XI:s och Karl XII:s 

 mynt ega enahanda topografiska utbredning som de ofvan- 

 stående, och äro jämväl synnerligen talrika (se registret). 

 Plåt- och andra kopparmynt befinnas till stor del helt och 

 hållet inom förevarande period (n:o 64. 363. 499. etc. hvar- 

 ibland märkes en tvådaler af 1701, slagen af koppar frän 

 Luossavaara grufva i Torneå svenska Lappmark, n:o 509a), 

 men skjuta ännu oftare öfver i den följande (n:o 133. 152. 

 214. etc. hvaribland märkas de från två- till tredaler om- 

 stämplade i n:o 318 och 320 samt de dubbelstämplade i n:o 

 394 och 571). Helt annorlunda ter sig saken med de jäm- 

 väl alt ymnigare uppträdande silfvermynten, såväl svenska, 

 — nyheter äro Karl XILs karoliner (^= daler V25 1? 2, 

 4), äfvensom de Görtzska mynttecknen (= 1 daler s. m. 

 i tvångskurs) — , som utländska jämte ryska (nu ock Peter 

 Ls rublar), hvilka alla ojämf(Jrligt oftare begränsas af Karl 

 XILs regeringsår (no: 38. 57. 79. 120. 129. 130. 383. 431. 

 441. etc.) än de ga derutöfver (n:o 179. 211 o. a.). Tidens 

 oro påskyndade, såsom ock några guldmyntfynd kunde antyda 



