4 



1S(I7 till 2(;.s21/.)(i() riksdalci- vid samma tid ar ISOIL at 

 hvilken summa 4.127.1KK) riksdaler uti>jordes af riksgälds- 

 sedlar '). 



Emellertid fortgick under aren 1S()S och 1809 sedlar- 

 nas inl()sen. och deras förtroende lios allmänheten var oför- 

 kränkt. Utfärdade ej l»lott a liksdalrar. utan äfven å skillin- 

 gar. till en niinimivair»r af s ^killing lianko och 12 skilling 

 riksgälds — motsvai'andc ej fullt !•;") ])eiini i nuvarande finskt 

 mynt — dominerade sedlaiiia i r()i'elsen, sa hos oss, som ])u 

 andra sidan Uottenhafvet. och silfret fungerade hufvudsakli- 

 gen l>lott såsom smäi-i'e skiljemynt. Föi'st en tid efter fre- 

 dens återställande upplxu-de >ilfveiiit\('\lingen. Ar ISK» 

 inskränkte hanken sedlarnas inlri-^cn till minimala lielopp, 

 och liksgäldssedlarnas realisation instäldes. De följande aren 

 inskränktes silfverutvexlingen yttermera, till dess att den är 

 ISIS ofticielt helt och hållet instäldes. De stigande kur- 

 serna a utländska metalliska \alut()i- ut\isade mattet af riks- 

 dalerns sjnnkamle värde. \'e.\elkursen pa llaml)ui'g. som 

 ISOS utgjorde i medeltal r)4 ' ._, skilling föi- en riksdaler 

 hamhurger haidso. steg iso!) till (iiMj- '^^'^^^ till 7'J och ISll 

 till 112V.2 skilling. 



Kriget, som gjorde finlaiid till en valplats f('»r de sven- 

 >ka och lyska härarna, niedfjrde äfven en kollision mellan 

 det svenska och ryska myntet inom vara landamären. 



Tva strfhumar af ])ai»i)ersmyiit scikte sig vid krigets 

 inbrott väg till vart laml. Den ena. trängande frän vester i 

 hirening med den svenska ai'mén. förstärkte den cirkulerande 

 massan af riksdaler- och skillingssedlar i Fiidaiid. Den amli-a. 



Vi Skdiiiaan. Aiitcckiiinuar om Rikets f^täiMJcis J)auk. Fihra 

 dolon sid. Ill (K-li senare (lelcii sid. lT)- :!0. — Aoardh och Ljungberg-, 

 Fcirsök lill (Il Statsckonomisk statistik öfv(>r i^vorig-c. Första tiolon, 



livdjc hfilti^t. >iil. si. 



