24 



blott med 14.3 procent. Utlåniniiens totalsumma steg i Fin- 

 lands Bank med 9,o procent, i privatbankerna med 12.5 procent. 



Ar 1877 inträdde det stora bakslaget. Pä trävarumark- 

 naden rådde stort prisfall. Rubelns värde sjönk från 3 mark 

 26 penni vid årets början till 2 mark 43 penni vid dess 

 slut, och deraf ledo alla näringsgrenar som exporterade pä 

 Ryssland. 



Privatbankernas ressurser togo slut. Affärsverlden sökte 

 i Finlands Bank en hjelpare i nöden. Denna gick beredvil- 

 ligt deras önskningar till mötes och fortsatte liberalt sin utlå- 

 ning, om ock till stegrade räntesatser. Vexelportföljen öka- 

 des år 1877 ytterligare med inemot tre miljoner mark. Ut- 

 låningen i dess helhet steg med 25.6 procent, medan den i 

 privatbankerna minskades med 7 i)rocent. Belåningen af 

 varor, som 1874 knapt belöpte sig till en half miljon mark, 

 reste sig år 1878 upp till 5 miljoner, 1879 till 5.2 miljoner mark. 



År 1878 om hcisten nådde krisen sin höjdpunkt, Fin- 

 lands Banks utländska valutor, som är 1874 stego till ett 

 l)elopp af 50.3 miljoner mark, nedgingo vid årsslutet 1878 

 till 1().4 miljoner mark. Dess kassa minskades under samma 

 period från 27.8 miljoner mark till 24.6 miljoner mark. Befa- 

 rande att ressurserna skulle uttömmas, inskränkte banken 

 sin utlåning. Inom affärsverlden förnams klagan öfver omöj- 

 ligheten att erhålla län älven mot fullgoda säkerheter. Ett 

 antal trävaruspekulanter instälde vid denna tid sina betal- 

 ningar. 



Återstod att aiiöi-a banl^ens förluster. Härmed fortgick 

 under en följd af år, och från är 1<S7S till och med år 1884 

 afskrefvos fordringar, af hvilka förmodligen det mesta här- 

 stammade fi-än 70-talet, till ett belopp af 3.482,(X)0 mark 

 eller i medeltal per år 497,0(X) mark. Det var kolossala 

 summor, de der under senare år ej ha sin like i Finlands Bank. 



