29 



i hand deniied uppstäldes foitliingar jiäende ut pä. att staten 

 dirigerande skulle ingripa i det ekonomiska lifvets gång och 

 utöfva en förniyudande verksamhet öfver individerna. De 

 industriella arbetarnes nödstälda läge och hotande hållning 

 hade redan derförinnan i det vestra Europa banat väg för 

 en ökad intervention af staten i den ekonomiska verlden. 

 Det allmänna affärslägets beskaffenhet på 70- och SO-talet 

 utöfvade inflytande i samma riktning. 



På verldsmarknaden visade sig vid ifrågavarande tid 

 ett anmärkningsvärdt fenomen, som tilldrog sig sä affärs- 

 männens, som ekonomisternas och den stora allmänhetens 

 litiiga uppmärksamhet. Den stora liflighet som, af bruten en- 

 dast af några skarpa men korta kriser, fortgått derstädes 

 under decennier, hade mot medlet af 70-talet ändats uti en 

 depression, hvilken småningom tilltog så i omfång som i in- 

 tensitet och på 80-talet nådde sin höjdpunkt. Prisen på alla 

 betydande marknadsartiklar — på metaller och stenkol, på 

 byggnadsmaterial ocli textilämnen, på spanmål och fabrikater 

 med mera skyndade nedåt. Arbetarne klagade öfver bristande 

 arbete och låga löner. Arbetsgifvarne att företagsvinsten 

 leducerats i ännu större grad än lönerna. Båda parterna 

 voro benägna att rikta sina l)lickar till staten under anhål- 

 lan om dess bistånd. 



Under sådana förhållanden funno de statligt-förmyn- 

 dande idéerna en gynsam jordman att gro och spredo sig 

 med rask fart i Europas olika länder. Protektionismen reste 

 åter sitt hufvud. Den statssocialistiska })olitiken gjorde sitt 

 inträde hos den ena nationen efter den andra. Kn niiingd 

 stnimningar med mångfaldig innebörd och vexlande slutmål, 

 men livilka alla resulterade i att ställa ökade anspråk pa 

 staten och dess inskridande i samt förmyndande öfver det 



