20 



vid utfiirdaiKk' af iiivp.tiiianifestet icke hade ta^iiit i beliöri.ut 

 beaktande. Der reste sig krafter af en oanad styrka, livilka 

 IkHIo de svenska sedlarna (|vai' nti ondo])]) i vart land. Andra 

 krafter arbetade pä att fylla de kickor i den utelöjjande sedel- 

 stocken, soin särskilda orsakei- tid efter annan knnnat ästad- 

 koninia. samt att än vidai'e (ika cii'knlationens stoiiek. 



Af kollisionen mellan dessa konserverande och tVirnyande 

 kiaftcr samt legeringens atgiirder och tViibnd ni)])sto(l en 

 kani]) <»m det svenska och ryska myntet i vart land. en kamp 

 som. fortgående nnder ett tredjedels sekel, höll värt pennin- 

 geväsende i exempelvis fVhvii-iing. förlamande inverkade pä 

 liaiidel och iViretagsamhet samt särskildt (»fver de lägre klas- 

 serna lii-agte mångfaldiga lidanden i fViljd af de skattskyldi- 

 gas svai'ighet att föi-skatlä sig ryskt mynt till kronontskyl- 

 dernas betalning och deras utsättande för ))enningeve\larns 

 ändlösa ])i-eierier. 



1 denna kaiu]) kom det i IVästa och friimsta rummet an 

 l)a liefolkningens och säi>kildt de djn])a ledernas hållning, deras 

 d(!ciderade f('»rkärlek och motsti-iifvighet. deras v;ird(!sättning 

 och misstro(Mide. Det gidde f<»r menige man icke blott en fräga 

 om myntens lieiKimninii och form. deras ntseende och inskrip- 

 tionens s])i'ak. iiidchiiim och stoiiek. om rulielräkning eller 

 riikning i riksdahar. Det gälde fastmer ett afgöi'ande mellan 

 tvenne länder^ de])recierade ])ai)])ersinynt. mellan svenska 

 banko- och iiks<iäldssedlar a ena sidan samt ryska banko- 

 assignationer och deras ställföj^efrädare. den finska bankens 

 småsedlar, a den andra. Det giUde den tilltro, den kredit 

 livaraf. eiiiiut menige man> (biiikla ni)])tättnnig. den svenska 

 och den ryska staten kunde komma i åtnjutande. 



Redan liiiige hade svenska bankens och riksgäldskon- 

 torets sedlar varit i omlo])]i i landet. Folket hade vant sig 

 vid dem. lärt sig i dem ii]>]iskatta ])risen och afslnta alla 



