34 



1 sjeltVu verket icke blott fort.uiek uthuiiiiiieii lu- sta- 

 tens fonder, utan den to.u' ätVen under senare delen af 

 SO-talet ny fart. Anslau beviljades för en mängd nya låne- 

 ändanial: fiir meddelande af i)rivata odlingslän är 1884, för 

 handtverks- och industi'ilän samma år. för befordrande af 

 (|vai'iiiin'ättningar till s])anniälshandelns befrämjande är 1889, 

 IVir liildaiide af konnuuiiala lånefonder, till utgifvande af 

 odliiiuslan iifvensom tdl u])i)lijeli)ande af den obesuttna be- 

 folkningens ställning, till ni)i)r;ittande af en länefond föi- ego- 

 styckning och jordafs()ndring. 



Den inhemska utlåningen ui' statens aHmänna fonder 

 tilisammaiitagna.. som vid utgängen af ar 1884 utgjorde 

 18.74i».<i(M) mark .sinit vid samma tid ar 1S87 ID.Oll.OOO 

 mark. tillsviilde hastigt under de näi-mast i)åföljande aren, så 

 att den ls!>(» l)elöi)te sig till 27.()8S.(K>u mark. Obligations- 

 förrådet minskades samtidigt med ))ar miljoner, eller frän 

 21.(><»1.(HM» mark ar 1SS4 tdl 2(U-10.<KM) mark ar 1S87 och 

 UMiTs.iO» mark ar isiiii. \id slutet af är lX\)o nådde den 

 inhemska utlaningxMi ett Ijeloj)]» af 2!t.21(>.(X)0 mark. under 

 det att obligationsföi'iädet i följd af missväxterna och de dåliga 

 konjunkturerna nedgick till blott 11,201,000 mark. År 1890 

 hade utlåningen äter något minskats. Den steg dä till 

 27,G57,0(X.) mark. medan statsvej'ket innehade obligationer 

 till ett belopi) af 2(».;»()().(XK) mark. 



Likartade strömningar som de, hvilka sedan medlet af 

 sO-takit sträfvade att göra sig gällande vid förräntandet af 

 statens fonder, framtriidde vid samma tid med full tydlighet 

 i ledningen af Finlands Danks styielse och förvaltning samt 

 synes i någon man äfven ha influerat pä tidens banklag- 

 stiftning. 



Huiu oklaia och motsägelsefulla dessa nya strömningar 

 iin visade sig i sina yttringar |)a l)anki)olitikens område, så 



