49 



Förenämda tvenne år stegrades utlåningen i Finlands 

 Bank! med 12.6 procent, i privatliankerna deremot med 36.-.' 

 procent. 



Emellertid hade verkningarna af den under Finlands 

 Banks tryck åstadkomna låga räntefoten fortplantat sig i 

 tvenne riktningar. 



Den låga uppläningsräntan i i)rivatl)ankerna hämmade 

 för en .tid tillströmningen af nya. depositioner. Efter att se- 

 dan l'S7!» hafva stigit år för år. förblefvo depositionerna under 

 året 1SS7 stående vid ungefär öO miljoner mark. 



Af de lediga ka})italen fann en del ])la('ering i 1886 

 års statslån, stort IT.GOO.UOO mark, af hvilket intill utgången 

 af år l'S87 inemot 4 miljoner mark genom Finlands Bank> 

 bemedling placerades inom landet, deraf l)ortåt en miljon 

 mark hos enskilda ])ersoner. Andra s()kte sig väg till ut- 

 landet. Enligt livad Nordiska Aktiebanken i sin berättelse 

 för 1887 förmäler, hade många större kapitalister föredragit 

 ;att köpa utländska värdei)apper eller (ifvertiytta sina dispo- 

 nibla penningar i form af depositioner till annat land. li vari- 

 genom don undoi- aret 1SS7 inträffade betydliga minskningen 

 uti bankernas tillgodohafvanden i utlandet till någon del torde 

 finna sin förklaring:. 



Samtidigt som den låga räntan bragte kapitalen att tly 

 och minskade landets disponibla tillgångar, begynte densamma 

 långsamt men omotståndligt stimulera till företagsamhet och 

 spekulation. 



De rikliga ])enningesumni()r. som genom 1SS!> ars stats- 

 län å 40 miljoner mark strömmade in i landet, bidrogo 

 yttermera att li()> alltiiäiiheten l)efästa tion pa en varaktig 

 period af låg räntefot. Dessa förväntningar spelade utan 

 tvifvel en stor. om ock svårt i)reciserbar, roll 'i affärsverl- 

 dens kalkyler för framtiden och derpå baserade spekulationei-. 



4 



