Di 



lands Bank att iiiuler kiitiska förhällanden taga den hänsyn 

 till bankens säkei-het och inti-essen som dess undei-stöds- 

 politik nnder en rad af gvnnsannna ar i viss män skjutit 

 at sidan. 



Frukterna af den liberala utl;uiiiigsi)olitiken hade mognat. 



Finlands Bank hade velat ntöfva ett tryck pä ränte- 

 foten, som de i)rivata bankerna sades sträfva att hälla för 

 hög. För nägra är syntes denna elastiskt lata pressa sig 

 ihop, men blott för att derpä än mera elastiskt äter springa 

 upp till en betydligt större höjd än den förut innehaft. 



Under mer än tre ars penningeknapphet återbetalade 

 atiarsverlden de oförtjent åtnjutna ränteförmånerna fian iViie- 

 gäende år genom allmän fin-lägenhet och mängas ruin. 



Byggnadsindustrin i hufvudstaden. som af den rikliga 

 ])enningetillgängen och billiga räntefoten lockats till att an- 

 lita krediten i vidsträcktaste mån, fann oförmodadt kapitalen 

 tryta, och en krach inträdde, som föranledde en mängd fastig- 

 heters försäljning pä exekutiv auktion. Affärsverlden öfver- 

 hufvud hade svara tider att utstå. Konkursernas antal steg 

 från löi) år 1«S9 till 285 år 1891, 44S år 180l>. och 41:5 

 är 1898. 



De för det mesta sma kapitalisterna i landet, livilka 

 genom trägna besi)aringar förskafta privatbankerna deras 

 depositioner och atiarsverlden dess förnämsta röi-elsekapital. 

 hade fått bära kostnadei-na för aftärsveildens tem|)oräia l)i- 

 springande genom en låg räntefot. Finlands Banks under- 

 stödjande lånei)olitik innel)ar i sjclfva vei-ket ett. lat vara 

 omedvetet, försök att genom ett ingrei)p i ränteinkomsten 

 understödja en af sandiällets klasser på en annans bekost- 

 nad. Den skilde sig frän tidens statssocialistiska striifvan- 

 deu blott deri. att sandiällets understödstagare i detla fall 

 icke voi'0 arbetarnc. utan afljiisuiänncu. de >t()ia och de 



