72 



I sill kassakreditivrörelse har Finlands liank följt en 

 vexlande och något ombythg pohtik. 



Införd år 1859 såsom en skihl låneart vid hypoteks- 

 fondeii. tilltog kreditivrörelsen till en början med rask fart, 

 sä att år 1805 å denna räkning utestod ett lyftadt belopp å 

 4,595,000 mark af beviljade 5,()58,(X)0 mark. 



Under inflytande af ofvan (sid. 18) anförda restriktiva åt- 

 gärder och försigtighetsmått, hvilka banken vidtog sedan 1808, 

 sjönk kreditivrörelsen mot medlet af 70-talet ned till en ringa 

 storlek. F()rst vid 1X77 ärs kris, da privatbankernas ressurser 

 togo slnt, föruiärktes en ansenligare stegring i bankens utlå- 

 ning å denna räkning. 



Under 1880-talet inslog banken en anniiaii pohtik. Lika 

 betänksam den varit under förra delen af 70-talet vid i)evil- 

 jandet af nya kreditiv iifvensom konservativ i sina räntean- 

 språk, lika förekommande mot allmänheten uppträdde den 

 nu så i ena som andra afseendet. Räntan sänktes och fast- 

 stäldcs mot slutet af år 1880 till samma låga belopp som 

 gälde vi<l vexellån. Redan något tidigare hade kreditivaf gif- 

 ten nedsatts till blott '/^ procent. F'inlands Bank uppträdde 

 såsom en farlig konkurrent med privatbankerna. 



Kreditivbevillningen, som sedan 1883 varit stadd i till- 

 växt, stegrades i en hast under aren 1880—1888 från 0,292,000 

 mark till 9,964,0()0 mark. Det utestående lånebeloppet öka- 

 des från 2,597,000 mark år ISSO till 5,950.000 mark är 1892 

 eller tilltog 2 ^/^ gäng inom lojipet af sex år. 



