74 



iiiuler åren 1890 — 1898 i medeltal 58.80 roceiit. Orsakerna 

 till denna betydliga stegring i kreditivens anlitande stå möj- 

 ligen i någon mån i saml)and dermed. att i kreditivrörel- 

 sen vid denna tid inteckningslänen begynte spela en större 

 roll än förr. Dels stå de töi"hända i någon mindre grad att 

 söka i den omständigheten, att år 1889 kassor och allmän- 

 nyttiga inrättningai- npphörde att vara befriade från erläg- 

 gande af kreditivafgift, något som kan hafva af hållit somliga 

 af bankens tidigare kunder att der söka kreditiv utan trän- 

 gande behof. I r)fvervägande grad toi-de förklaringen likväl 

 framgå ur den jiiinförelsevis stora penningeefterfrågan som 

 rådde under stor del af ifiågavarande period. 



Beträffande den utsträckning, i hvilken de beviljade 

 kreditiven anlitats, förmärkas i privatbankerna i hufvudsak 

 parallela vexlingar med dem i Finlands Bank. Så var i 

 Föreningsbanken under åren 18()ö — 1869 å de beviljade be- 

 ]()])])eii i medeltal uttaget 7o.82 procent. 1870-- 1879 62.88 

 procent. 1880—1889 iy2A2 procent. 1S90— 1898 deremot 72.08 

 procent. 



Af ofvananförda data framgai-. att kreditiven i Finlands 

 Bank altsedan 70-talet varit betydligt mindre anlitade] än 

 fallet är i Föreningsbanken. På enahanda sätt gestaltar sig 

 äfven förhållandet för Finlands Bank. om vi jiimföra den med 

 Nordiska Aktiebanken. Iläri ligger utan tvifvel en fördel 

 för statsbanken ur synpunkten af de utestående kreditiv- 

 fordringarnas säkerhet. Deremot medföra de stora olyftade 

 kreditivbeloppenj såvidt de l)idi-aga till ökande nf bankens 

 eventuella ansvarighet och inskränkande af dess i lag medgifna 

 sedelutgifningsrätt, en olägenhet, hvilken kan erhålla betydelse 

 under tider, dä bankens tillgångar äro strängt anlitade. 



Äfven i kassakreditivrörelsen hai- med afsende ä belå- 

 ningen af olika slag af säkerhetei- i viss mån en rollfördelning 



