éO 



inträdt mellan Finlands Dank och i)rivatl)ankerna, clmruväl 

 utvecklingen pä detta håll icke framträder lika prononcerad 

 som fallet är vid haid^ernas lånerörelse. 



Kreditivrörelsen med säkerhet i fartyg samt köpmanna- 

 varor, hvilken pä 00- och 70-talet i mindre omfattning be- 

 diefs i Finlands Bank. har helt och hållet upphört samt 

 (»fverlemnats at jtrivatliankerna. 



Finlands Hank har aldrig l)eviljat kreditiv mot borgen, 

 undei' det att anförda art af säkerhet vid sidan af inteck- 

 ningssäkerheterna i privatbankei"na svingat sig upp till den 

 främsta platsen. 



I kr(Mlitivr(»rolsen mot pant af obligationer intar P'iii- 

 lands Bank en förherskande ställning. Dock är att märka, 

 att ifrågavarande säkerheter under sistförflutna årtionde icke 

 innehaft en lika betydande plats i l)ankens kreditivrörelse som 

 tillförene. Under åren 1875 — 1879 — tidigare data saknas — 

 beviljades i Finlands l>ank i medeltal per är kreditiv mot 

 obligationssäkerhet till ett lielopp af 1,438,000 mark, 1880— 

 1889 för 2,479,000 mark, 1890— 1S98 för 2.108.000 mark. 

 hvilka summor motsvara för 1870 — 1879 34.64 procent, för 

 ISSO— 1889 89.63 procent samt för ISOO— 1898 blott 27.55 

 pi'ocent af samtliga kreditivs total! )elopp. 



Obligationerna hafva under senaste decennium till en 

 del trängts undan af inteckningssäkerheter, en utveckling 

 hvilken icke torde kunna (ivaliticeras såsom en ändamålsenlig 

 förändring i bankens kreditivrörelse. 



Kreditivl)evillningai'na mot inteckning och intecknade 

 skuldsedlar begynte att stiga vid medlet af 80-talet. Särskildt 

 betydande var stegringen under åren ]^>^1 — 1892. dä sagda 

 kreditiv ökades från 2.013,000 mark till 0.25r),( MKJ mark. 

 Under åren 1)-!*.>1 och 1.^92 synes tillväxten uteslutande hafva 

 härrört frän utlåning' i hufvudstaden. 



